# Europos Sąjungos L 74/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 74 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. kovo 11d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 74

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. kovo 11d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2019 m. spalio 31 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/389 kuriuo, sudarant Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 | 1 |
| | * | 2020 m. kovo 10 d. Komisijos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2020/390 kuriuo 312-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL (Da'esh) ir Al-Qaida organizacijomis | 20 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2019 m. rugsėjo 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2020/391 dėl priemonės SA.34402–2015/C (ex 2015/NN), kurią Vokietija taikė Hochschul-Informations-System GmbH
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 6836)

   (
  1
  ) | 22 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2019 m. spalio 31 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/389 kuriuo, sudarant Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013

1

*

2020 m. kovo 10 d. Komisijos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2020/390 kuriuo 312-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL (Da'esh) ir Al-Qaida organizacijomis

Al-Qaida

20

SPRENDIMAI

*

2019 m. rugsėjo 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2020/391 dėl priemonės SA.34402–2015/C (ex 2015/NN), kurią Vokietija taikė Hochschul-Informations-System GmbH
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 6836)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 6836)

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2020 3 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 3 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2020/389

2019 m. spalio 31 d.

kuriuo, sudarant Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (1), ypač į jo 3 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 sukuriami bendro intereso projektų (toliau – BIP), reikalingų siekiant įgyvendinti devynis geografiniu atžvilgiu prioritetinius strateginius elektros energijos, dujų ir naftos infrastruktūros koridorius ir tris ES masto elektros energijos magistralių, pažangiųjų tinklų ir anglies dioksido transportavimo tinklų infrastruktūros prioritetines sritis, nustatymo, planavimo ir įgyvendinimo metmenys; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 sukuriami bendro intereso projektų (toliau – BIP), reikalingų siekiant įgyvendinti devynis geografiniu atžvilgiu prioritetinius strateginius elektros energijos, dujų ir naftos infrastruktūros koridorius ir tris ES masto elektros energijos magistralių, pažangiųjų tinklų ir anglies dioksido transportavimo tinklų infrastruktūros prioritetines sritis, nustatymo, planavimo ir įgyvendinimo metmenys;

| (2) | Komisija yra įgaliota nustatyti Sąjungos BIP sąrašą (toliau – Sąjungos sąrašas); |
| --- | --- |

(2)

Komisija yra įgaliota nustatyti Sąjungos BIP sąrašą (toliau – Sąjungos sąrašas);

| (3) | BIP sąrašas sudaromas kas dvejus metus, todėl jį būtina pakeisti; |
| --- | --- |

(3)

BIP sąrašas sudaromas kas dvejus metus, todėl jį būtina pakeisti;

| (4) | projektus, kuriuos siūloma įtraukti į Sąjungos sąrašą, įvertino ir jų atitiktį Reglamento (ES) Nr. 347/2013 4 straipsnio kriterijams patvirtino to reglamento 3 straipsnyje nurodytos regioninės grupės; |
| --- | --- |

(4)

projektus, kuriuos siūloma įtraukti į Sąjungos sąrašą, įvertino ir jų atitiktį Reglamento (ES) Nr. 347/2013 4 straipsnio kriterijams patvirtino to reglamento 3 straipsnyje nurodytos regioninės grupės;

| (5) | dėl BIP regioninių sąrašų projektų techninio lygmens posėdžiuose susitarė regioninės grupės. 2019 m. rugsėjo 25 d. gavę Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros (toliau – ACER) nuomones dėl vertinimo kriterijų taikymo ir kaštų ir naudos analizės nuoseklumo skirtinguose regionuose, 2019 m. spalio 4 d. regioninių grupių sprendimus priimantys organai patvirtino regioninius sąrašus. Pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 3 straipsnio 3 dalies a punktą, prieš patvirtinant regioninius sąrašus, visus projektų pasiūlymus tvirtino valstybės narės, su kurių teritorija tie projektai susiję; |
| --- | --- |

(5)

dėl BIP regioninių sąrašų projektų techninio lygmens posėdžiuose susitarė regioninės grupės. 2019 m. rugsėjo 25 d. gavę Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros (toliau – ACER) nuomones dėl vertinimo kriterijų taikymo ir kaštų ir naudos analizės nuoseklumo skirtinguose regionuose, 2019 m. spalio 4 d. regioninių grupių sprendimus priimantys organai patvirtino regioninius sąrašus. Pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 3 straipsnio 3 dalies a punktą, prieš patvirtinant regioninius sąrašus, visus projektų pasiūlymus tvirtino valstybės narės, su kurių teritorija tie projektai susiję;

| (6) | dėl projektų, kuriuos siūloma įtraukti į Sąjungos sąrašą, konsultuotasi su atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant gamintojus, skirstomųjų tinklų operatorius ir tiekėjus, atstovaujančiomis organizacijomis, taip pat vartotojų ir aplinkos apsaugos organizacijomis; |
| --- | --- |

(6)

dėl projektų, kuriuos siūloma įtraukti į Sąjungos sąrašą, konsultuotasi su atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant gamintojus, skirstomųjų tinklų operatorius ir tiekėjus, atstovaujančiomis organizacijomis, taip pat vartotojų ir aplinkos apsaugos organizacijomis;

| (7) | BIP turėtų būti suskirstyti pagal strateginius transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetus Reglamento (ES) Nr. 347/2013 I priede nurodyta tvarka. Sąjungos sąraše projektai neturėtų būti pateikiami pagal svarbą; |
| --- | --- |

(7)

BIP turėtų būti suskirstyti pagal strateginius transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetus Reglamento (ES) Nr. 347/2013 I priede nurodyta tvarka. Sąjungos sąraše projektai neturėtų būti pateikiami pagal svarbą;

| (8) | BIP turėtų būti pateikti kaip atskiri BIP arba, jei jie yra tarpusavyje susiję arba (gali būti) konkuruojantys, kaip kelių BIP grupės dalis; |
| --- | --- |

(8)

BIP turėtų būti pateikti kaip atskiri BIP arba, jei jie yra tarpusavyje susiję arba (gali būti) konkuruojantys, kaip kelių BIP grupės dalis;

| (9) | į Sąjungos sąrašą įtraukti BIP yra įvairiuose įgyvendinimo etapuose: rengiamasi atlikti galimybių tyrimą, vykdomas galimybių tyrimas, svarstomas leidimo išdavimas, vyksta statyba. dėl BIP, kurių įgyvendinimas tik pradėtas, gali reikėti tyrimų, kuriais būtų įrodytas techninis ir ekonominis gyvybingumas ir atitiktis Sąjungos teisės aktams, įskaitant aplinkos teisės aktus. Todėl turėtų būti tinkamai nustatytas ir įvertintas galimas neigiamas poveikis aplinkai, jo turėtų būti išvengta arba jis turėtų būti sumažintas; |
| --- | --- |

(9)

į Sąjungos sąrašą įtraukti BIP yra įvairiuose įgyvendinimo etapuose: rengiamasi atlikti galimybių tyrimą, vykdomas galimybių tyrimas, svarstomas leidimo išdavimas, vyksta statyba. dėl BIP, kurių įgyvendinimas tik pradėtas, gali reikėti tyrimų, kuriais būtų įrodytas techninis ir ekonominis gyvybingumas ir atitiktis Sąjungos teisės aktams, įskaitant aplinkos teisės aktus. Todėl turėtų būti tinkamai nustatytas ir įvertintas galimas neigiamas poveikis aplinkai, jo turėtų būti išvengta arba jis turėtų būti sumažintas;

| (10) | tai, kad projektai yra įtraukti į Sąjungos sąrašą, nedaro poveikio atitinkamiems aplinkos vertinimo ir leidimų išdavimo procedūrų rezultatams. Pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 5 straipsnio 8 dalį projektas, kuris neatitinka Sąjungos teisės, gali būti pašalintas iš Sąjungos sąrašo. BIP įgyvendinimas, įskaitant jų atitikimą atitinkamiems teisės aktams, turėtų būti stebimas pagal to reglamento 5 straipsnį; |
| --- | --- |

(10)

tai, kad projektai yra įtraukti į Sąjungos sąrašą, nedaro poveikio atitinkamiems aplinkos vertinimo ir leidimų išdavimo procedūrų rezultatams. Pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 5 straipsnio 8 dalį projektas, kuris neatitinka Sąjungos teisės, gali būti pašalintas iš Sąjungos sąrašo. BIP įgyvendinimas, įskaitant jų atitikimą atitinkamiems teisės aktams, turėtų būti stebimas pagal to reglamento 5 straipsnį;

| (11) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(11)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 347/2013 VII priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. spalio 31 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 115, 2013 4 25, p. 39.

1

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 347/2013 VII priedas pakeičiamas taip:

„VII PRIEDAS

SĄJUNGOS BENDRO INTERESO PROJEKTŲ SĄRAŠAS (SĄJUNGOS SĄRAŠAS),

nurodytas 3 straipsnio 4 dalyje

A.   Sąjungos sąrašo parengimo principai

1)   Bendro intereso projektų grupės

Kai kurie bendro intereso projektai (BIP) priskirti prie grupių, nes jie yra tarpusavyje susiję, gali tarpusavyje konkuruoti arba konkuruoja. Nustatytos šių rūšių BIP grupės:

| a) | tarpusavyje susijusių BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti šiuos BIP“. Tokios grupės sudarytos siekiant nustatyti tuos BIP, kurie yra reikalingi siekiant šalinti tuos pačius tarpvalstybinius trukdžius ir kurie, jei įgyvendinami kartu, teikia sinergijos galimybių. Šiuo atveju, siekiant ES masto naudos, turi būti įgyvendinti visi BIP; |
| --- | --- |

a)

tarpusavyje susijusių BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti šiuos BIP“. Tokios grupės sudarytos siekiant nustatyti tuos BIP, kurie yra reikalingi siekiant šalinti tuos pačius tarpvalstybinius trukdžius ir kurie, jei įgyvendinami kartu, teikia sinergijos galimybių. Šiuo atveju, siekiant ES masto naudos, turi būti įgyvendinti visi BIP;

| b) | tarpusavyje galinčių konkuruoti BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP“. Tokia grupė sukurta, nes kai kurių tarpvalstybinių trukdžių mastas nėra visiškai aiškus. Šiuo atveju turi būti įgyvendinti ne visi į projektų grupę įtraukti BIP. Paliekama spręsti rinkai, ar įgyvendinti vieną, kelis arba visus iš BIP, jei atliekamas reikiamas planavimas, išduodami leidimai ir reguliavimo institucijų patvirtinimai. BIP poreikis iš naujo įvertinamas tolesniame BIP nustatymo procese, taip pat susijusiame su pajėgumo poreikiais, ir |
| --- | --- |

b)

tarpusavyje galinčių konkuruoti BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP“. Tokia grupė sukurta, nes kai kurių tarpvalstybinių trukdžių mastas nėra visiškai aiškus. Šiuo atveju turi būti įgyvendinti ne visi į projektų grupę įtraukti BIP. Paliekama spręsti rinkai, ar įgyvendinti vieną, kelis arba visus iš BIP, jei atliekamas reikiamas planavimas, išduodami leidimai ir reguliavimo institucijų patvirtinimai. BIP poreikis iš naujo įvertinamas tolesniame BIP nustatymo procese, taip pat susijusiame su pajėgumo poreikiais, ir

| c) | konkuruojančių BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti vieną iš šių BIP“. Įgyvendinant tokios grupės projektus, šalinami tie patys trukdžiai. Vis dėlto trukdžių mastas yra aiškesnis, palyginti su tarpusavyje galinčių konkuruoti BIP grupe, todėl tik vienas BIP turi būti įgyvendintas. Paliekama spręsti rinkai, kurį BIP įgyvendinti, jei atliekamas reikiamas planavimas, išduodami leidimai ir reguliavimo institucijų patvirtinimai. Prireikus BIP poreikis iš naujo įvertinamas tolesniame BIP nustatymo procese. |
| --- | --- |

c)

konkuruojančių BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti vieną iš šių BIP“. Įgyvendinant tokios grupės projektus, šalinami tie patys trukdžiai. Vis dėlto trukdžių mastas yra aiškesnis, palyginti su tarpusavyje galinčių konkuruoti BIP grupe, todėl tik vienas BIP turi būti įgyvendintas. Paliekama spręsti rinkai, kurį BIP įgyvendinti, jei atliekamas reikiamas planavimas, išduodami leidimai ir reguliavimo institucijų patvirtinimai. Prireikus BIP poreikis iš naujo įvertinamas tolesniame BIP nustatymo procese.

Visiems BIP taikomos tokios pačios Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 nustatytos teisės ir įpareigojimai.

2)   Pastočių ir kompresorinių traktavimas

Elektros energijos pastotės bei abipusės apkrovos stotys ir dujų kompresorinės laikomos BIP dalimis, jei jos geografiškai yra prie perdavimo linijos. Pastotės, abipusės apkrovos stotys ir kompresorinės laikomos atskirais BIP ir aiškiai išvardijamos Sąjungos sąraše, jei jų geografinė padėtis yra kitokia nei perdavimo linijų. Joms taikomos Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 nustatytos teisės ir įpareigojimai.

3)   Prie BIP nebepriskiriami projektai ir projektai, kurie tapo kitų BIP dalimi

| a) | Keletas į Sąjungos sąrašus, nustatytus Reglamentu (ES) Nr. 1391/2013 ir Reglamentu (ES) 2016/89, įtrauktų projektų nebepriskiriami prie BIP dėl vienos ar daugiau toliau pateikiamų priežasčių:






  — | infrastruktūra jau yra pradėta eksploatuoti arba bus pradėta eksploatuoti iki 2019 m. pabaigos, todėl Reglamento (ES) Nr. 347/2013 nuostatomis nebūtų pasinaudota, |
| --- | --- | --- |

a)

Keletas į Sąjungos sąrašus, nustatytus Reglamentu (ES) Nr. 1391/2013 ir Reglamentu (ES) 2016/89, įtrauktų projektų nebepriskiriami prie BIP dėl vienos ar daugiau toliau pateikiamų priežasčių:

—

infrastruktūra jau yra pradėta eksploatuoti arba bus pradėta eksploatuoti iki 2019 m. pabaigos, todėl Reglamento (ES) Nr. 347/2013 nuostatomis nebūtų pasinaudota,

| — | remiantis naujausiais duomenimis, projektas neatitinka bendrųjų kriterijų, |
| --- | --- |

—

remiantis naujausiais duomenimis, projektas neatitinka bendrųjų kriterijų,

| — | projekto vykdytojas pakartotinai nepateikė projekto atrankai į Sąjungos sąrašą arba |
| --- | --- |

—

projekto vykdytojas pakartotinai nepateikė projekto atrankai į Sąjungos sąrašą arba

| — | vykdant atranką, projektas pripažintas mažiau svarbiu už kitus galimus BIP. |
| --- | --- |

—

vykdant atranką, projektas pripažintas mažiau svarbiu už kitus galimus BIP.

Šie projektai (išskyrus tuo atveju, kai infrastruktūra jau eksploatuojama arba turi būti pradėta eksploatuoti iki 2019 m. pabaigos) gali būti svarstomi siekiant juos įrašyti į kitą Sąjungos sąrašą, jei neliks priežasčių, dėl kurių jie neįrašyti į dabartinį Sąjungos sąrašą.

Tokie projektai nėra BIP, tačiau, siekiant skaidrumo ir aiškumo, jie pateikiami VII priedo C dalyje kaip prie bendro intereso projektų nebepriskiriami projektai, nurodant pirminį jiems suteiktą BIP numerį.

| b) | Be to, įgyvendinami tam tikri į Reglamentu (ES) Nr. 1391/2013 ir Reglamentu (ES) 2016/89 nustatytus Sąjungos sąrašus įtraukti projektai tapo sudėtine kitų BPI (ar jų grupių) dalimi.
  Tokie projektai nėra BIP, tačiau, siekiant skaidrumo ir aiškumo, jie pateikiami VII priedo C dalyje kaip projektai, kurie dabar yra kitų BIP sudedamoji dalis, nurodant pirminį jiems suteiktą BIP numerį. |
| --- | --- |

b)

Be to, įgyvendinami tam tikri į Reglamentu (ES) Nr. 1391/2013 ir Reglamentu (ES) 2016/89 nustatytus Sąjungos sąrašus įtraukti projektai tapo sudėtine kitų BPI (ar jų grupių) dalimi.

Tokie projektai nėra BIP, tačiau, siekiant skaidrumo ir aiškumo, jie pateikiami VII priedo C dalyje kaip projektai, kurie dabar yra kitų BIP sudedamoji dalis, nurodant pirminį jiems suteiktą BIP numerį.

4)   BIP, taip pat vadinamų elektros energijos magistralėmis, apibrėžtis

BIP, taip pat vadinami elektros energijos magistralėmis, yra prie vieno iš prioritetinių elektros energijos koridorių ir prie prioritetinės teminės elektros energijos magistralių srities priskiriami BIP.

B.   Sąjungos bendro intereso projektų sąrašas

1)   Jėgainių Šiaurės jūrose tinklo (angl. NSOG) prioritetinis koridorius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 1.3 | Danijos ir Vokietijos projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  1.3.1 | Jungtis Endrup (DK)–Klixbüll (DE) |

Nr.

Apibrėžtis

1.3

Danijos ir Vokietijos projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

1.3.1

Jungtis Endrup (DK)–Klixbüll (DE)

1.6

Prancūzijos ir Airijos jungtis La Martyre (FR)–Great Island (IE) arba Knockraha (IE) [dabartinis pavadinimas – Celtic Interconnector]

1.7

Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

| 1.7.1 | Jungtis Cotentin (FR)–Exeter apylinkės (UK) [dabartinis pavadinimas – FAB] |
| --- | --- |

1.7.1

Jungtis Cotentin (FR)–Exeter apylinkės (UK) [dabartinis pavadinimas – FAB]

| 1.7.3 | Jungtis Coquelles (FR)–Folkestone (UK) [dabartinis pavadinimas – ElecLink] |
| --- | --- |

1.7.3

Jungtis Coquelles (FR)–Folkestone (UK) [dabartinis pavadinimas – ElecLink]

| 1.7.5 | Jungtis Dunkerque apylinkės (FR)–Kingsnorth (UK) apylinkės [dabartinis pavadinimas – Gridlink] |
| --- | --- |

1.7.5

Jungtis Dunkerque apylinkės (FR)–Kingsnorth (UK) apylinkės [dabartinis pavadinimas – Gridlink]

1.8

Vokietijos ir Norvegijos projektų grupė [dabartinis pavadinimas – NordLink]

| 1.8.1 | Jungtis Wilster (DE)–Tonstad (NO) |
| --- | --- |

1.8.1

Jungtis Wilster (DE)–Tonstad (NO)

1.9

| 1.9.1 | Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Wexford (IE)–Pembroke, Velsas (UK) [dabartinis pavadinimas – Greenlink] |
| --- | --- |

1.9.1

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Wexford (IE)–Pembroke, Velsas (UK) [dabartinis pavadinimas – Greenlink]

1.10

Jungtinės Karalystės ir Norvegijos jungčių projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

| 1.10.1 | Jungtis Blythe (UK)–Kvilldal (NO) [dabartinis pavadinimas – North Sea Link] |
| --- | --- |

1.10.1

Jungtis Blythe (UK)–Kvilldal (NO) [dabartinis pavadinimas – North Sea Link]

| 1.10.2 | Jungtis Peterhead (UK)–Simadalen (NO) [dabartinis pavadinimas – NorthConnect] |
| --- | --- |

1.10.2

Jungtis Peterhead (UK)–Simadalen (NO) [dabartinis pavadinimas – NorthConnect]

1.12

Elektros energijos akumuliavimo projektų grupė Jungtinėje Karalystėje, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

| 1.12.3 | Suspausto oro energijos saugykla Middlewich [dabartinis pavadinimas – CARES] |
| --- | --- |

1.12.3

Suspausto oro energijos saugykla Middlewich [dabartinis pavadinimas – CARES]

| 1.12.4 | Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla Cruachan II |
| --- | --- |

1.12.4

Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla Cruachan II

1.14

Jungtis Revsing (DK)–Bicker Fen (UK) [dabartinis pavadinimas – Viking Link]

1.15

Jungtis Antverpeno vietovė (BE)–Kemsley apylinkės (UK) [dabartinis pavadinimas – Nautilus]

1.16

Nyderlandų ir Jungtinės Karalystės jungtis

1.17

Suspausto oro energijos saugykla Zuidwending (NL)

1.18

Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla jūroje Belgijoje [dabartinis pavadinimas – iLand]

1.19

Vienas ar daugiau centrų Šiaurės jūroje, sujungtų su Šiaurės jūros regiono valstybėmis (Danija, Vokietija, Nyderlandais) [dabartinis pavadinimas – North Sea Wind Power Hub]

1.20

Vokietijos ir Jungtinės Karalystės jungtis [dabartinis pavadinimas – NeuConnect]

2)   Šiaurės–pietų elektros energijos jungčių vakarų Europoje (angl. NSI West Electricity) prioritetinis koridorius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 2.4 | Jungtis Codrongianos (IT)–Lucciana (Korsika, FR)–Suvereto (IT) [dabartinis pavadinimas – SACOI 3] |
| 2.7 | Jungtis Akvitanijos regionas (FR)–Baskų kraštas (ES) [dabartinis pavadinimas – Biscay Gulf] |
| 2.9 | Vidaus linija Osterath–Philippsburg (DE), kuria didinamas pajėgumas vakarų pasienyje [dabartinis pavadinimas – Ultranet] |
| 2.10 | Vidaus linija Brunsbüttel–Wilster ir Grοβgartach–Bergrheinfeld-West (DE), kuria didinamas pajėgumas šiaurės ir pietų pasienyje [dabartinis pavadinimas – Suedlink] |
| 2.13 | Airijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  2.13.1 | Jungtis Woodland (IE)–Turleenan (UK) [dabartinis pavadinimas – North-South interconnector] |

Nr.

Apibrėžtis

2.4

Jungtis Codrongianos (IT)–Lucciana (Korsika, FR)–Suvereto (IT) [dabartinis pavadinimas – SACOI 3]

2.7

Jungtis Akvitanijos regionas (FR)–Baskų kraštas (ES) [dabartinis pavadinimas – Biscay Gulf]

2.9

Vidaus linija Osterath–Philippsburg (DE), kuria didinamas pajėgumas vakarų pasienyje [dabartinis pavadinimas – Ultranet]

2.10

Vidaus linija Brunsbüttel–Wilster ir Grοβgartach–Bergrheinfeld-West (DE), kuria didinamas pajėgumas šiaurės ir pietų pasienyje [dabartinis pavadinimas – Suedlink]

2.13

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

2.13.1

Jungtis Woodland (IE)–Turleenan (UK) [dabartinis pavadinimas – North-South interconnector]

| 2.13.2 | Jungtis Srananagh (IE)–Turleenan (UK) [dabartinis pavadinimas – RIDP1] |
| --- | --- |

2.13.2

Jungtis Srananagh (IE)–Turleenan (UK) [dabartinis pavadinimas – RIDP1]

2.14

Jungtis Thusis/Sils (CH)–Verderio Inferiore (IT) [dabartinis pavadinimas – Greenconnector]

2.16

Vidaus jungčių projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

| 2.16.1 | Vidaus linija Pedralva–Sobrado (PT), anksčiau vadinta Pedralva–Alfena (PT) |
| --- | --- |

2.16.1

Vidaus linija Pedralva–Sobrado (PT), anksčiau vadinta Pedralva–Alfena (PT)

| 2.16.3 | Vidaus linija Vieira do Minho–Ribeira de Pena–Feira (PT), anksčiau vadinta Frades B, Ribeira de Pena–Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3

Vidaus linija Vieira do Minho–Ribeira de Pena–Feira (PT), anksčiau vadinta Frades B, Ribeira de Pena–Feira (PT)

2.17

Portugalijos ir Ispanijos jungtys Beariz–Fontefría (ES), Fontefría (ES)–Ponte de Lima (PT) (anksčiau vadinta Vila Fria/Viana do Castelo) ir Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (anksčiau vadinta Vila do Conde), įskaitant pastotes Beariz (ES), Fontefría (ES) ir Ponte de Lima (PT)

2.18

Hidroakumuliacinės elektros energijos saugyklos Kaunertal, Tirolis (AT), pajėgumo didinimas

2.23

Vidaus linijos prie Belgijos šiaurinės sienos Zandvliet–Lillo-Liefkenshoek (BE) ir Liefkenshoek–Mercator, įskaitant pastotę Lillo (BE)[dabartinis pavadinimas – BRABO II + III]

2.27

| 2.27.1 | Jungtis Aragón (ES) – Atlantic Pyrenees (FR) [dabartinis pavadinimas – Pyrenean crossing 2] |
| --- | --- |

2.27.1

Jungtis Aragón (ES) – Atlantic Pyrenees (FR) [dabartinis pavadinimas – Pyrenean crossing 2]

| 2.27.2 | Jungtis Navarra (ES) – Landes (FR) [dabartinis pavadinimas – Pyrenean crossing 1] |
| --- | --- |

2.27.2

Jungtis Navarra (ES) – Landes (FR) [dabartinis pavadinimas – Pyrenean crossing 1]

2.28

| 2.28.2 | Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla Navaleo (ES) |
| --- | --- |

2.28.2

Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla Navaleo (ES)

| 2.28.3 | Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla Girones & Raïmats (ES) |
| --- | --- |

2.28.3

Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla Girones & Raïmats (ES)

| 2.28.4 | Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla Cúa (ES) |
| --- | --- |

2.28.4

Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla Cúa (ES)

2.29

Hidroelektrinė Silvermines (IE)

2.30

Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla Riedl (DE)

3)   Šiaurės–pietų elektros energijos jungčių vidurio rytų ir pietų Europoje (angl. NSI East Electricity) prioritetinis koridorius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 3.1 | Austrijos ir Vokietijos projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  3.1.1 | Jungtis St. Peter (AT)–Isar (DE) |

Nr.

Apibrėžtis

3.1

Austrijos ir Vokietijos projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

3.1.1

Jungtis St. Peter (AT)–Isar (DE)

| 3.1.2 | Vidaus linija St. Peter–Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2

Vidaus linija St. Peter–Tauern (AT)

| 3.1.4 | Vidaus linija Westtirol–Zell-Ziller (DE) |
| --- | --- |

3.1.4

Vidaus linija Westtirol–Zell-Ziller (DE)

3.4

Jungtis Wurmlach (AT)–Somplago (IT)

3.7

Bulgarijos ir Graikijos projektų Maritsa East 1–N. Santa grupė ir būtini Bulgarijos vidaus pajėgumo stiprinimai, įskaitant šiuos BIP:

| 3.7.1 | Jungtis Maritsa East 1 (BG)–N. Santa (EL) |
| --- | --- |

3.7.1

Jungtis Maritsa East 1 (BG)–N. Santa (EL)

| 3.7.2 | Vidaus linija Maritsa East 1–Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.7.2

Vidaus linija Maritsa East 1–Plovdiv (BG)

| 3.7.3 | Vidaus linija Maritsa East 1–Maritsa East 3 (BG) |
| --- | --- |

3.7.3

Vidaus linija Maritsa East 1–Maritsa East 3 (BG)

| 3.7.4 | Vidaus linija Maritsa East 1–Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.7.4

Vidaus linija Maritsa East 1–Burgas (BG)

3.8

Bulgarijos ir Rumunijos projektų, kuriuos įgyvendinant didinamas pajėgumas, grupė [dabartinis pavadinimas – Black Sea Corridor], apimanti šiuos BIP:

| 3.8.1 | Vidaus linija Dobrudja–Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.8.1

Vidaus linija Dobrudja–Burgas (BG)

| 3.8.4 | Vidaus linija Cernavoda–Stalpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4

Vidaus linija Cernavoda–Stalpu (RO)

| 3.8.5 | Vidaus linija Gutinas–Smardan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5

Vidaus linija Gutinas–Smardan (RO)

3.9

| 3.9.1 | Jungtis Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU)–Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.1

Jungtis Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU)–Cirkovce (SI)

3.10

Izraelio, Kipro ir Graikijos projektų grupė [dabartinis pavadinimas – EUROASIA Interconnector], apimanti šiuos BIP:

| 3.10.1 | Jungtis Hadera (IL)–Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Jungtis Hadera (IL)–Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Jungtis Kofinou (CY)–Korakia (Kreta, EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Jungtis Kofinou (CY)–Korakia (Kreta, EL)

3.11

Čekijos vidaus jungčių projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

| 3.11.1 | Vidaus linija Vernerov–Vitkov (CZ) |
| --- | --- |

3.11.1

Vidaus linija Vernerov–Vitkov (CZ)

| 3.11.2 | Vidaus linija Vitkov–Prestice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2

Vidaus linija Vitkov–Prestice (CZ)

| 3.11.3 | Vidaus linija Prestice–Kocin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3

Vidaus linija Prestice–Kocin (CZ)

| 3.11.4 | Vidaus linija Kocin–Mirovka (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4

Vidaus linija Kocin–Mirovka (CZ)

| 3.11.5 | Vidaus linija Mirovka–linija V413 (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5

Vidaus linija Mirovka–linija V413 (CZ)

3.12

Vokietijos vidaus linija Wolmirstedt–Isar, kuria didinamas vidaus šiaurės–pietų perdavimo pajėgumas [dabartinis pavadinimas – SuedOstlink]

3.14

Vidaus sustiprinimai Lenkijoje [projektų grupės, kurios dabartinis pavadinimas – GerPol Power Bridge, dalis], apimantys šiuos BIP:

| 3.14.2 | Vidaus linija Krajnik–Baczyna (PL) |
| --- | --- |

3.14.2

Vidaus linija Krajnik–Baczyna (PL)

| 3.14.3 | Vidaus linija Mikułowa–Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3

Vidaus linija Mikułowa–Świebodzice (PL)

| 3.14.4 | Vidaus linija Baczyna –Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.14.4

Vidaus linija Baczyna –Plewiska (PL)

3.16

| 3.16.1 | Vengrijos ir Slovakijos jungtis Gabčikovo (SK)–Gönyű (HU)–Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- |

3.16.1

Vengrijos ir Slovakijos jungtis Gabčikovo (SK)–Gönyű (HU)–Veľký Ďur (SK)

3.17

Vengrijos ir Slovakijos jungtis Sajóvánka (HU)–Rimavská Sobota (SK)

3.21

Jungtis Salgareda (IT)–Divača (Bericevo regionas, SI)

3.22

Rumunijos ir Serbijos projektų grupė [dabartinis pavadinimas – Mid Continental East Corridor], apimanti šiuos BIP:

| 3.22.1 | Jungtis Resita (RO)–Pancevo (RS) |
| --- | --- |

3.22.1

Jungtis Resita (RO)–Pancevo (RS)

| 3.22.2 | Vidaus linija Portile de Fier–Resita (RO) |
| --- | --- |

3.22.2

Vidaus linija Portile de Fier–Resita (RO)

| 3.22.3 | Vidaus linija Resita–Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3

Vidaus linija Resita–Timisoara/Sacalaz (RO)

| 3.22.4 | Vidaus linija Arad–Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4

Vidaus linija Arad–Timisoara/Sacalaz (RO)

3.23

Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla Yadenitsa (BG)

3.24

Hidroakumuliacinės elektros energijos saugykla Amfilochia (EL)

3.27

Jungtis tarp Sicilijos (IT) ir Tuniso mazgo (TU) [dabartinis pavadinimas – ELMED]

4)   Baltijos energijos rinkos jungčių plano (angl. BEMIP Electricity) prioritetinis koridorius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 4.2 | Estijos ir Latvijos projektų tarp Kilingi-Nõmme ir Rygos grupė [dabartinis pavadinimas – Third interconnection], apimanti šiuos BIP:






  4.2.1 | Jungtis Kilingi-Nõmme (EE)–pastotė „Riga CHP 2“ (LV) |

Nr.

Apibrėžtis

4.2

Estijos ir Latvijos projektų tarp Kilingi-Nõmme ir Rygos grupė [dabartinis pavadinimas – Third interconnection], apimanti šiuos BIP:

4.2.1

Jungtis Kilingi-Nõmme (EE)–pastotė „Riga CHP 2“ (LV)

| 4.2.2 | Vidaus linija Harku–Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2

Vidaus linija Harku–Sindi (EE)

| 4.2.3 | Vidaus linija „Riga CHP 2“–„Riga HPP“ (LV) |
| --- | --- |

4.2.3

Vidaus linija „Riga CHP 2“–„Riga HPP“ (LV)

4.4

| 4.4.2 | Vidaus linija Ekhyddan–Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2

Vidaus linija Ekhyddan–Nybro/Hemsjö (SE)

4.5

| 4.5.2 | Vidaus linija Stanisławów–Ostrołęka (PL) |
| --- | --- |

4.5.2

Vidaus linija Stanisławów–Ostrołęka (PL)

4.6

Hidroakumuliacinė elektros energijos saugykla Estijoje

4.7

Kruonio hidroakumuliacinės elektros energijos saugyklos (LT) pajėgumo didinimas

4.8

Baltijos šalių elektros energijos sistemos integravimas į Europos tinklus ir sinchronizavimas su jais, apimantis šiuos BIP:

| 4.8.1 | Jungtis Tartu (EE)–Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.1

Jungtis Tartu (EE)–Valmiera (LV)

| 4.8.2 | Vidaus linija Balti–Tartu (EE) |
| --- | --- |

4.8.2

Vidaus linija Balti–Tartu (EE)

| 4.8.3 | Jungtis Tsirguliina (EE)–Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.3

Jungtis Tsirguliina (EE)–Valmiera (LV)

| 4.8.4 | Vidaus linija Viru–Tsirguliina (EE) |
| --- | --- |

4.8.4

Vidaus linija Viru–Tsirguliina (EE)

| 4.8.7 | Vidaus linija Paide–Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.8.7

Vidaus linija Paide–Sindi (EE)

| 4.8.8 | Vidaus linija Vilnius–„Neris“ (LT) |
| --- | --- |

4.8.8

Vidaus linija Vilnius–„Neris“ (LT)

| 4.8.9 | Tolesni infrastruktūros aspektai, susiję su Baltijos šalių sistemos sinchronizavimu su žemyninės Europos tinklu |
| --- | --- |

4.8.9

Tolesni infrastruktūros aspektai, susiję su Baltijos šalių sistemos sinchronizavimu su žemyninės Europos tinklu

| 4.8.10 | Lietuvos ir Lenkijos energetikos tinklų jungtis [dabartinis pavadinimas – Harmony Link] |
| --- | --- |

4.8.10

Lietuvos ir Lenkijos energetikos tinklų jungtis [dabartinis pavadinimas – Harmony Link]

| 4.8.11 | Alytaus pastotės modernizavimas (LT) |
| --- | --- |

4.8.11

Alytaus pastotės modernizavimas (LT)

| 4.8.12 | Rekonstrukcijos Šiaurės Rytų Lietuvoje (LT) |
| --- | --- |

4.8.12

Rekonstrukcijos Šiaurės Rytų Lietuvoje (LT)

| 4.8.13 | Nauja 330 kV pastotė „Mūša“ (LT) |
| --- | --- |

4.8.13

Nauja 330 kV pastotė „Mūša“ (LT)

| 4.8.14 | Vidaus linija Bitėnai–KHAE (LT) |
| --- | --- |

4.8.14

Vidaus linija Bitėnai–KHAE (LT)

| 4.8.15 | Nauja 330 kV Darbėnų pastotė (LT) |
| --- | --- |

4.8.15

Nauja 330 kV Darbėnų pastotė (LT)

| 4.8.16 | Vidaus linija Darbėnai–Bitėnai (LT) |
| --- | --- |

4.8.16

Vidaus linija Darbėnai–Bitėnai (LT)

| 4.8.17 | Vidaus linija „Lietuvos elektrinė“–Vilnius (LT) |
| --- | --- |

4.8.17

Vidaus linija „Lietuvos elektrinė“–Vilnius (LT)

| 4.8.18 | Vidaus linija Dunowo–Żydowo Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.18

Vidaus linija Dunowo–Żydowo Kierzkowo (PL)

| 4.8.19 | Vidaus linija Piła Krzewina–Żydowo Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.19

Vidaus linija Piła Krzewina–Żydowo Kierzkowo (PL)

| 4.8.20 | Vidaus linija Krajnik–Morzyczyn (PL) |
| --- | --- |

4.8.20

Vidaus linija Krajnik–Morzyczyn (PL)

| 4.8.21 | Vidaus linija Morzyczyn-Dunowo-Słupsk-Żarnowiec (PL) |
| --- | --- |

4.8.21

Vidaus linija Morzyczyn-Dunowo-Słupsk-Żarnowiec (PL)

| 4.8.22 | Vidaus linija Żarnowiec-Gdańsk/Gdańsk Przyjaźń-Gdańsk Błonia (PL) |
| --- | --- |

4.8.22

Vidaus linija Żarnowiec-Gdańsk/Gdańsk Przyjaźń-Gdańsk Błonia (PL)

| 4.8.23 | Sinchroniniai kompensatoriai, užtikrinantys inerciją, įtampos stabilumą, dažnio stabilumą ir trumpojo jungimo galią Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje |
| --- | --- |

4.8.23

Sinchroniniai kompensatoriai, užtikrinantys inerciją, įtampos stabilumą, dažnio stabilumą ir trumpojo jungimo galią Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje

4.10

Suomijos ir Švedijos projektų grupė [dabartinis pavadinimas – Third interconnection Finland – Sweden], apimanti šiuos BIP:

| 4.10.1 | Jungtis šiaurės Suomija–šiaurės Švedija |
| --- | --- |

4.10.1

Jungtis šiaurės Suomija–šiaurės Švedija

| 4.10.2 | Vidaus linija Keminmaa–Pyhänselkä (FI) |
| --- | --- |

4.10.2

Vidaus linija Keminmaa–Pyhänselkä (FI)

5)   Šiaurės–pietų dujų jungčių vakarų Europoje (angl. NSI West Gas) prioritetinis koridorius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 5.3 | Suskystintų gamtinių dujų terminalas Shannon (IE) ir jungiamasis dujotiekis |
| 5.19 | Maltos sujungimas su Europos dujų tinklu – vamzdynų jungtis su Italija ties Gela |
| 5.21 | Prisitaikymas pereiti nuo mažo šilumingumo dujų prie didelio šilumingumo dujų Prancūzijoje ir Belgijoje |

Nr.

Apibrėžtis

5.3

Suskystintų gamtinių dujų terminalas Shannon (IE) ir jungiamasis dujotiekis

5.19

Maltos sujungimas su Europos dujų tinklu – vamzdynų jungtis su Italija ties Gela

5.21

Prisitaikymas pereiti nuo mažo šilumingumo dujų prie didelio šilumingumo dujų Prancūzijoje ir Belgijoje

6)   Šiaurės–pietų dujų jungčių vidurio rytų ir pietryčių Europoje (angl. NSI East Gas) prioritetinis koridorius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 6.2 | Lenkijos, Slovakijos, ir Vengrijos tarpusavio jungtys ir susiję vidaus sustiprinimai, apimantys šiuos BIP:






  6.2.1 | Lenkijos–Slovakijos jungtis |

Nr.

Apibrėžtis

6.2

Lenkijos, Slovakijos, ir Vengrijos tarpusavio jungtys ir susiję vidaus sustiprinimai, apimantys šiuos BIP:

6.2.1

Lenkijos–Slovakijos jungtis

| 6.2.2 | Šiaurės–pietų dujų koridorius rytų Lenkijoje |
| --- | --- |

6.2.2

Šiaurės–pietų dujų koridorius rytų Lenkijoje

ir

| 6.2.13 | Slovakijos–Vengrijos jungiamosios linijos perdavimo pajėgumo plėtra ir didinimas |
| --- | --- |

6.2.13

Slovakijos–Vengrijos jungiamosios linijos perdavimo pajėgumo plėtra ir didinimas

6.5

Suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalo Krk ir išsiurbimo dujotiekio į Vengriją ir toliau projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

| 6.5.1 | SGD terminalo, kurio pajėgumas iki 2,6 mlrd. m3 per metus, Krk (HR) statybos 1 etapas ir jungiamasis dujotiekis Omišalj–Zlobin (HR) |
| --- | --- |

6.5.1

SGD terminalo, kurio pajėgumas iki 2,6 mlrd. m3 per metus, Krk (HR) statybos 1 etapas ir jungiamasis dujotiekis Omišalj–Zlobin (HR)

| 6.5.5 | Kroatijos dujų perdavimo sistemos kompresorinė Nr. 1 |
| --- | --- |

6.5.5

Kroatijos dujų perdavimo sistemos kompresorinė Nr. 1

6.8

Balkanų šalių dujų centrui sąlygas sudarantis infrastruktūros plėtros ir stiprinimo kompleksas, apimantis šiuos BIP:

| 6.8.1 | Graikijos ir Bulgarijos jungtis [dabartinis pavadinimas – IGB] Komotini (EL)–Stara Zagora (BG) ir kompresorių stotis Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.8.1

Graikijos ir Bulgarijos jungtis [dabartinis pavadinimas – IGB] Komotini (EL)–Stara Zagora (BG) ir kompresorių stotis Kipi (EL)

| 6.8.2 | Bulgarijos perdavimo sistemos remontas, modernizavimas ir išplėtimas |
| --- | --- |

6.8.2

Bulgarijos perdavimo sistemos remontas, modernizavimas ir išplėtimas

| 6.8.3 | Bulgarijos ir Serbijos dujų tinklų sujungimas [dabartinis pavadinimas – IBS] (trečiajame BIP sąraše – 6.10) |
| --- | --- |

6.8.3

Bulgarijos ir Serbijos dujų tinklų sujungimas [dabartinis pavadinimas – IBS] (trečiajame BIP sąraše – 6.10)

6.9

| 6.9.1 | SGD terminalas šiaurės Graikijoje |
| --- | --- |

6.9.1

SGD terminalas šiaurės Graikijoje

6.20

Saugyklų pajėgumo didinimo pietryčių Europoje projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

| 6.20.2 | Požeminės dujų saugyklos Chiren (BG) išplėtimas |
| --- | --- |

6.20.2

Požeminės dujų saugyklos Chiren (BG) išplėtimas

| 6.20.3 | Požeminė dujų saugykla ir matavimo bei reguliavimo stotys Kavala pietuose (EL) |
| --- | --- |

6.20.3

Požeminė dujų saugykla ir matavimo bei reguliavimo stotys Kavala pietuose (EL)

ir vieną iš šių BIP:

| 6.20.4 | Saugykla Depomures Rumunijoje |
| --- | --- |

6.20.4

Saugykla Depomures Rumunijoje

| 6.20.6 | Požeminė dujų saugykla Sarmasel Rumunijoje |
| --- | --- |

6.20.6

Požeminė dujų saugykla Sarmasel Rumunijoje

6.23

Vengrijos, Slovėnijos ir Italijos jungtis (Nagykanizsa (HU) – Tornyiszentmiklós (HU) — Lendava (SI) – Kidričevo (SI) – Ajdovščina (SI) – Šempeter (SI) – Gorizia (IT))

6.24

Bulgarijos, Rumunijos, Vengrijos ir Austrijos dvikrypčio perdavimo koridoriaus laipsniško pajėgumo didinimo projektų grupė [dabartinis pavadinimas – ROHUAT/BRUA], kad pirmuoju etapu Rumunijos–Vengrijos jungtimi būtų galima perduoti 1,75 mlrd. m3 per metus, antruoju etapu –4,4 mlrd. m3 per metus, taip pat kad antruoju etapu būtų įtraukti nauji ištekliai iš Juodosios jūros:

| 6.24.1 | ROHU (AT)/BRUA 1 etapas, įskaitant:






  — | perdavimo pajėgumų plėtrą Rumunijoje nuo Podișor iki Recas, įskaitant naują vamzdyną, matavimo stotį ir tris naujas kompresorines Podisor, Bibesti ir Jupa |
| --- | --- | --- |

6.24.1

ROHU (AT)/BRUA 1 etapas, įskaitant:

—

perdavimo pajėgumų plėtrą Rumunijoje nuo Podișor iki Recas, įskaitant naują vamzdyną, matavimo stotį ir tris naujas kompresorines Podisor, Bibesti ir Jupa

| 6.24.4 | ROHU (AT)/BRUA 2 etapas, įskaitant:






  — | kompresorinę Városföld (HU) |
| --- | --- | --- |

6.24.4

ROHU (AT)/BRUA 2 etapas, įskaitant:

—

kompresorinę Városföld (HU)

| — | Rumunijos perdavimo pajėgumų padidinimą iki 4,4 mlrd. m3 per metus nuo Recas iki Horia link Vengrijos ir kompresorinių Podisor, Bibesti ir Jupa plėtrą |
| --- | --- |

—

Rumunijos perdavimo pajėgumų padidinimą iki 4,4 mlrd. m3 per metus nuo Recas iki Horia link Vengrijos ir kompresorinių Podisor, Bibesti ir Jupa plėtrą

| — | dujotiekį Juodosios jūros krantas–Podișor (RO), kuriuo tekės Juodosios jūros dujos |
| --- | --- |

—

dujotiekį Juodosios jūros krantas–Podișor (RO), kuriuo tekės Juodosios jūros dujos

| — | Rumunijos–Vengrijos reversinį srautą; Vengrijos ruožo antras etapas, kompresorinė Csanádpalota (HU) |
| --- | --- |

—

Rumunijos–Vengrijos reversinį srautą; Vengrijos ruožo antras etapas, kompresorinė Csanádpalota (HU)

6.26

| 6.26.1 | Kroatijos, Slovėnijos ir Austrijos (ties Rogatec) projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  — | Kroatijos ir Slovėnijos jungtis (Lučko–Zabok–Rogatec) |
| --- | --- | --- |

6.26.1

Kroatijos, Slovėnijos ir Austrijos (ties Rogatec) projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

—

Kroatijos ir Slovėnijos jungtis (Lučko–Zabok–Rogatec)

| — | Kidričevo (SI) kompresorinės antras modernizavimo etapas |
| --- | --- |

—

Kidričevo (SI) kompresorinės antras modernizavimo etapas

| — | Kroatijos dujų perdavimo sistemos kompresorinės Nr. 2 ir 3 |
| --- | --- |

—

Kroatijos dujų perdavimo sistemos kompresorinės Nr. 2 ir 3

| — | GCA 2015/08: dujų perdavimas abiem kryptimis per Murfeld (AT) |
| --- | --- |

—

GCA 2015/08: dujų perdavimas abiem kryptimis per Murfeld (AT)

| — | jungties Murfeld–Ceršak (AT-SI) modernizavimas |
| --- | --- |

—

jungties Murfeld–Ceršak (AT-SI) modernizavimas

| — | jungties Rogatec modernizavimas |
| --- | --- |

—

jungties Rogatec modernizavimas

6.27

Gdansko suskystintų gamtinių dujų objektas (PL)

7)   Prioritetinis pietinis dujų koridorius (angl. SGC)

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 7.1 | Integruotos, specialios ir kintamo pralaidumo transportavimo infrastruktūros ir susijusios įrangos, kuria iš naujų Kaspijos jūros regiono šaltinių per Azerbaidžaną, Gruziją ir Turkiją į ES rinkas Graikijoje ir Italijoje tekėtų ne mažiau kaip 10 mlrd. m3 dujų per metus, projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  7.1.1 | Dujotiekis iš Turkmėnistano ir Azerbaidžano per Gruziją ir Turkiją į Europos Sąjungą [dabartinis pavadinimas – projektų Trans-Caspian Gas Pipeline (TCP) ir South-Caucasus Pipeline FutureExpansion (SCPFX) junginys] |

Nr.

Apibrėžtis

7.1

Integruotos, specialios ir kintamo pralaidumo transportavimo infrastruktūros ir susijusios įrangos, kuria iš naujų Kaspijos jūros regiono šaltinių per Azerbaidžaną, Gruziją ir Turkiją į ES rinkas Graikijoje ir Italijoje tekėtų ne mažiau kaip 10 mlrd. m3 dujų per metus, projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

7.1.1

Dujotiekis iš Turkmėnistano ir Azerbaidžano per Gruziją ir Turkiją į Europos Sąjungą [dabartinis pavadinimas – projektų Trans-Caspian Gas Pipeline (TCP) ir South-Caucasus Pipeline FutureExpansion (SCPFX) junginys]

| 7.1.3 | Dujotiekis iš Graikijos į Italiją per Albaniją ir Adrijos jūrą [dabartinis pavadinimas – Trans-Adriatic Pipeline (TAP)], apimantis matavimo ir reguliavimo stotis bei kompresorinę ties Nea Messimvria, ir TAP jungtis |
| --- | --- |

7.1.3

Dujotiekis iš Graikijos į Italiją per Albaniją ir Adrijos jūrą [dabartinis pavadinimas – Trans-Adriatic Pipeline (TAP)], apimantis matavimo ir reguliavimo stotis bei kompresorinę ties Nea Messimvria, ir TAP jungtis

7.3

Infrastruktūros projektų, kuriais siekiama tiekti naujas dujas iš Viduržemio jūros rytinės dalies dujų telkinių, grupė, apimanti šiuos BIP:

| 7.3.1 | Dujotiekis nuo Viduržemio jūros rytinės dalies dujų telkinių į Graikijos žemyninę dalį per Kretą [dabartinis pavadinimas – EastMed Pipeline] su matavimo ir reguliavimo stotimi Megalopoli |
| --- | --- |

7.3.1

Dujotiekis nuo Viduržemio jūros rytinės dalies dujų telkinių į Graikijos žemyninę dalį per Kretą [dabartinis pavadinimas – EastMed Pipeline] su matavimo ir reguliavimo stotimi Megalopoli

ir vieną iš šių susijusių BIP:

| 7.3.3 | Dujotiekis tarp Graikijos ir Italijos per jūrą [dabartinis pavadinimas – Poseidon Pipeline] |
| --- | --- |

7.3.3

Dujotiekis tarp Graikijos ir Italijos per jūrą [dabartinis pavadinimas – Poseidon Pipeline]

| 7.3.4 | Italijos vidaus perdavimo pajėgumų stiprinimas, apimantis pietų–šiaurės vidaus perdavimo pajėgumų (dabartinis pavadinimas – Adriatica Line) stiprinimą ir vidaus perdavimo pajėgumų Apulijos regione stiprinimą [Matagiola – Massafra dujotiekis] |
| --- | --- |

7.3.4

Italijos vidaus perdavimo pajėgumų stiprinimas, apimantis pietų–šiaurės vidaus perdavimo pajėgumų (dabartinis pavadinimas – Adriatica Line) stiprinimą ir vidaus perdavimo pajėgumų Apulijos regione stiprinimą [Matagiola – Massafra dujotiekis]

7.5

Dujų infrastruktūros plėtra Kipre [dabartinis pavadinimas – Cyprus Gas2EU]

8)   Baltijos energijos rinkos dujų sektoriaus jungčių plano (angl. BEMIP Gas) prioritetinis koridorius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 8.2 | Rytinio Baltijos jūros regiono infrastruktūros modernizavimo projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  8.2.1 | Latvijos ir Lietuvos jungties pajėgumų didinimas |

Nr.

Apibrėžtis

8.2

Rytinio Baltijos jūros regiono infrastruktūros modernizavimo projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

8.2.1

Latvijos ir Lietuvos jungties pajėgumų didinimas

| 8.2.4 | Požeminės dujų saugyklos Inčukalns (LV) pajėgumų didinimas |
| --- | --- |

8.2.4

Požeminės dujų saugyklos Inčukalns (LV) pajėgumų didinimas

8.3

Infrastruktūros projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

| 8.3.1 | Jungties Nybro — Lenkija/Danija stiprinimas |
| --- | --- |

8.3.1

Jungties Nybro — Lenkija/Danija stiprinimas

| 8.3.2 | Lenkijos ir Danijos jungtis [dabartinis pavadinimas – Baltic Pipe] |
| --- | --- |

8.3.2

Lenkijos ir Danijos jungtis [dabartinis pavadinimas – Baltic Pipe]

8.5

Lenkijos ir Lietuvos jungtis [dabartinis pavadinimas – GIPL]

9)   Naftos tiekimo jungčių vidurio rytų Europoje (angl. OSC) prioritetinis koridorius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 9.1 | Naftotiekis Adamowo–Brody. Naftotiekis, kuriuo bendrovės Uktransnafta valdomas objektas Broduose (Ukrainoje) bus sujungtas su saugyklomis Adamove (Lenkijoje) |
| 9.2 | Naftotiekis Bratislava–Schwechat. Naftotiekis, kuriuo bus sujungtas Švechatas (Austrijoje) ir Bratislava (Slovakijoje) |
| 9.4 | Naftotiekis Litvinov (CZ)–Spergau (DE). Žalios naftos naftotiekio Družba pratęsimas iki naftos perdirbimo įmonės TRM Spergau |
| 9.5 | Pomeranijos naftotiekio projektų Lenkijoje grupė, apimanti šiuos BIP:






  9.5.1 | Naftos terminalo Gdanske statyba (II etapas) |

Nr.

Apibrėžtis

9.1

Naftotiekis Adamowo–Brody. Naftotiekis, kuriuo bendrovės Uktransnafta valdomas objektas Broduose (Ukrainoje) bus sujungtas su saugyklomis Adamove (Lenkijoje)

9.2

Naftotiekis Bratislava–Schwechat. Naftotiekis, kuriuo bus sujungtas Švechatas (Austrijoje) ir Bratislava (Slovakijoje)

9.4

Naftotiekis Litvinov (CZ)–Spergau (DE). Žalios naftos naftotiekio Družba pratęsimas iki naftos perdirbimo įmonės TRM Spergau

9.5

Pomeranijos naftotiekio projektų Lenkijoje grupė, apimanti šiuos BIP:

9.5.1

Naftos terminalo Gdanske statyba (II etapas)

| 9.5.2 | Pomeranijos naftotiekio plėtimas. antra naftotiekio linija |
| --- | --- |

9.5.2

Pomeranijos naftotiekio plėtimas. antra naftotiekio linija

9.6

Projektas TAL Plus. Naftotiekio TAL tarp Triesto (Italija) ir Ingolštato (Vokietija) pajėgumo didinimas

10)   Prioritetinė teminė pažangiųjų tinklų plėtros sritis

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 10.3 | Projektas „SINCRO.GRID“ (Slovėnija ir Kroatija) – inovatyvus sinergiškų, brandžiomis technologijomis grindžiamų sprendimų integravimas siekiant vienu metu padidinti Slovėnijos ir Kroatijos elektros energijos sistemų saugumą |
| 10.4 | Projektas „ACON“ (Čekija ir Slovakija). Pagrindinis projekto „ACON“ („Again COnnected Networks“) tikslas – skatinti Čekijos ir Slovakijos elektros energijos rinkų integraciją |
| 10.6 | Projektas „Smart Border Initiative“ (Prancūzija ir Vokietija). Tai Prancūzijos ir Vokietijos politikos priemonių, kuriomis siekiama padėti miestams ir teritorijoms plėtoti perėjimo prie naujų energijos modelių strategijas ir integruotis į Europos energijos rinką, siejimo iniciatyva. |
| 10.7 | Projektas „Danube InGrid“ (Slovakija, Vengrija). Projektu stiprinamas tarpvalstybinis elektros tinklo valdymo koordinavimas, ypatingą dėmesį skiriant pažangesniam duomenų rinkimui ir jų mainams |
| 10.8 | Projektu „Data Bridge“ (Estija, Latvija, Lietuva, Danija, Suomija, Prancūzija) siekiama sukurti bendrą Europos duomenų tilto platformą, kad būtų galima integruoti skirtingų tipų duomenis (pažangius matavimo duomenis, tinklo operatyvinius duomenis, rinkos duomenis) siekiant sukurti moduliuojamo masto ir atkartojamus sprendimus Europos Sąjungai. |
| 10.9 | Tarpvalstybinio lankstumo projektas (Estija, Suomija), kuriuo siekiama remti atsinaujinančiųjų energijos išteklių integraciją ir didinti tiekimo saugumą, tarpvalstybiniu mastu teikiant paskirstytąja gamyba pagrįstas lankstumo paslaugas Estijai, Suomijai ir Alandų saloms. |

Nr.

Apibrėžtis

10.3

Projektas „SINCRO.GRID“ (Slovėnija ir Kroatija) – inovatyvus sinergiškų, brandžiomis technologijomis grindžiamų sprendimų integravimas siekiant vienu metu padidinti Slovėnijos ir Kroatijos elektros energijos sistemų saugumą

10.4

Projektas „ACON“ (Čekija ir Slovakija). Pagrindinis projekto „ACON“ („Again COnnected Networks“) tikslas – skatinti Čekijos ir Slovakijos elektros energijos rinkų integraciją

10.6

Projektas „Smart Border Initiative“ (Prancūzija ir Vokietija). Tai Prancūzijos ir Vokietijos politikos priemonių, kuriomis siekiama padėti miestams ir teritorijoms plėtoti perėjimo prie naujų energijos modelių strategijas ir integruotis į Europos energijos rinką, siejimo iniciatyva.

10.7

Projektas „Danube InGrid“ (Slovakija, Vengrija). Projektu stiprinamas tarpvalstybinis elektros tinklo valdymo koordinavimas, ypatingą dėmesį skiriant pažangesniam duomenų rinkimui ir jų mainams

10.8

Projektu „Data Bridge“ (Estija, Latvija, Lietuva, Danija, Suomija, Prancūzija) siekiama sukurti bendrą Europos duomenų tilto platformą, kad būtų galima integruoti skirtingų tipų duomenis (pažangius matavimo duomenis, tinklo operatyvinius duomenis, rinkos duomenis) siekiant sukurti moduliuojamo masto ir atkartojamus sprendimus Europos Sąjungai.

10.9

Tarpvalstybinio lankstumo projektas (Estija, Suomija), kuriuo siekiama remti atsinaujinančiųjų energijos išteklių integraciją ir didinti tiekimo saugumą, tarpvalstybiniu mastu teikiant paskirstytąja gamyba pagrįstas lankstumo paslaugas Estijai, Suomijai ir Alandų saloms.

11)   Prioritetinė teminė elektros energijos magistralių sritis

BIP, taip pat vadinami elektros energijos magistralėmis

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| Jėgainių Šiaurės jūrose tinklo (angl. NSOG) prioritetinis koridorius |
| 1.3 | Danijos ir Vokietijos projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  1.3.1 | Jungtis Endrup (DK)–Klixbüll (DE) |

Nr.

Apibrėžtis

Jėgainių Šiaurės jūrose tinklo (angl. NSOG) prioritetinis koridorius

1.3

Danijos ir Vokietijos projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

1.3.1

Jungtis Endrup (DK)–Klixbüll (DE)

1.6

Prancūzijos ir Airijos jungtis La Martyre (FR)–Great Island (IE) arba Knockraha (IE) [dabartinis pavadinimas – Celtic Interconnector]

1.7

Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

| 1.7.1 | Jungtis Cotentin (FR)–Exeter apylinkės (UK) [dabartinis pavadinimas – FAB] |
| --- | --- |

1.7.1

Jungtis Cotentin (FR)–Exeter apylinkės (UK) [dabartinis pavadinimas – FAB]

| 1.7.3 | Jungtis Coquelles (FR)–Folkestone (UK) [dabartinis pavadinimas – ElecLink] |
| --- | --- |

1.7.3

Jungtis Coquelles (FR)–Folkestone (UK) [dabartinis pavadinimas – ElecLink]

| 1.7.5 | Jungtis Dunkerque apylinkės (FR)–Kingsnorth (UK) apylinkės [dabartinis pavadinimas – Gridlink] |
| --- | --- |

1.7.5

Jungtis Dunkerque apylinkės (FR)–Kingsnorth (UK) apylinkės [dabartinis pavadinimas – Gridlink]

1.8

Vokietijos ir Norvegijos projektų grupė [dabartinis pavadinimas – NordLink]

| 1.8.1 | Jungtis Wilster (DE)–Tonstad (NO) |
| --- | --- |

1.8.1

Jungtis Wilster (DE)–Tonstad (NO)

1.10

Jungtinės Karalystės ir Norvegijos jungčių projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

| 1.10.1 | Jungtis Blythe (UK)–Kvilldal (NO) [dabartinis pavadinimas – North Sea Link] |
| --- | --- |

1.10.1

Jungtis Blythe (UK)–Kvilldal (NO) [dabartinis pavadinimas – North Sea Link]

| 1.10.2 | Jungtis Peterhead (UK)–Simadalen (NO) [dabartinis pavadinimas – NorthConnect] |
| --- | --- |

1.10.2

Jungtis Peterhead (UK)–Simadalen (NO) [dabartinis pavadinimas – NorthConnect]

1.14

Jungtis Revsing (DK)–Bicker Fen (UK) [dabartinis pavadinimas – Viking Link]

1.15

Jungtis Antverpeno vietovė (BE)–Kemsley apylinkės (UK) [dabartinis pavadinimas – Nautilus]

1.16

Nyderlandų ir Jungtinės Karalystės jungtis

1.19

Vienas ar daugiau centrų Šiaurės jūroje, sujungtų su Šiaurės jūros regiono valstybėmis (Danija, Vokietija, Nyderlandais) [dabartinis pavadinimas – North Sea Wind Power Hub]

1.20

Vokietijos ir Jungtinės Karalystės jungtis [dabartinis pavadinimas – NeuConnect]

Šiaurės–pietų elektros energijos jungčių vakarų Europoje (angl. NSI West Electricity) prioritetinis koridorius

2.7

Jungtis Akvitanijos regionas (FR)–Baskų kraštas (ES) [dabartinis pavadinimas – Biscay Gulf]

2.9

Vidaus linija Osterath–Philippsburg (DE), kuria didinamas pajėgumas vakarų pasienyje [dabartinis pavadinimas – Ultranet]

2.10

Vidaus linija Brunsbüttel–Wilster and Grοβgartach–Bergrheinfeld-West (DE), kuria didinamas pajėgumas šiaurės ir pietų pasienyje [dabartinis pavadinimas – Suedlink]

2.13

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

| 2.13.1 | Jungtis Woodland (IE)–Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.1

Jungtis Woodland (IE)–Turleenan (UK)

| 2.13.2 | Jungtis Srananagh (IE)–Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2

Jungtis Srananagh (IE)–Turleenan (UK)

Šiaurės–pietų elektros energijos jungčių vidurio rytų ir pietų Europoje (angl. NSI East Electricity) prioritetinis koridorius

3.10

Izraelio, Kipro ir Graikijos projektų grupė [dabartinis pavadinimas – EUROASIA Interconnector], apimanti šiuos BIP:

| 3.10.1 | Jungtis Hadera (IL)–Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Jungtis Hadera (IL)–Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Jungtis Kofinou (CY)–Korakia (Kreta, EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Jungtis Kofinou (CY)–Korakia (Kreta, EL)

3.12

Vokietijos vidaus linija Wolmirstedt–Isar, kuria didinamas vidaus šiaurės–pietų perdavimo pajėgumas [dabartinis pavadinimas – SuedOstlink]

12)   Tarpvalstybinis anglies dioksido perdavimo tinklas

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 12.2 | Projektas „CO2-Sapling“ yra transportavimo infrastruktūros komponentas visą grandinę apimančiame anglies dioksido surinkimo ir saugojimo projekte „Acorn“ (Jungtinė Karalystė, kiti etapai – Nyderlanduose, Norvegijoje). |
| 12.3 | Projekto „CO2 TransPorts“ tikslas – sukurti infrastruktūrą, kuri palengvintų Roterdamo, Antverpeno ir Šiaurės jūros uostų CO2 surinkimą, transportavimą ir saugojimą dideliu mastu. |
| 12.4 | Projektas „Northern lights“ – CO2 komercinio tarpvalstybinio transportavimo jungčių projektas, siejantis kelias europines CO2 surinkimo iniciatyvas (Jungtinė Karalystė, Airija, Belgija, Nyderlandai, Prancūzija, Švedija) ir surinkto CO2 vežimą laivais į saugojimo vietą Norvegijos kontinentiniame šelfe |
| 12.5 | Vykdant projektą „Athos“ būtų sukurta CO2 transportavimo iš Nyderlandų pramoninių rajonų infrastruktūra, kuri galėtų priimti daugiau CO2 iš kitur, pavyzdžiui, Airijos ir Vokietijos. Užsimota sukurti laisvai prieinamą tarpvalstybinę sąveikią didelių apimčių transportavimo struktūrą. |
| 12.6 | Projektu „Ervia Cork“ siekiama esamus gamtinių dujų vamzdynus sausumoje ir jūroje pritaikyti naujoms paskirtims ir pastatyti naują specialų CO2 vamzdyną, kuris būtų skirtas iš sunkiosios pramonės surinkimo, saugojimo ir panaudojimo įrenginių ir kombinuoto ciklo dujų turbinų surinktam CO2 gabenti į saugyklą. |

Nr.

Apibrėžtis

12.2

Projektas „CO2-Sapling“ yra transportavimo infrastruktūros komponentas visą grandinę apimančiame anglies dioksido surinkimo ir saugojimo projekte „Acorn“ (Jungtinė Karalystė, kiti etapai – Nyderlanduose, Norvegijoje).

12.3

Projekto „CO2 TransPorts“ tikslas – sukurti infrastruktūrą, kuri palengvintų Roterdamo, Antverpeno ir Šiaurės jūros uostų CO2 surinkimą, transportavimą ir saugojimą dideliu mastu.

12.4

Projektas „Northern lights“ – CO2 komercinio tarpvalstybinio transportavimo jungčių projektas, siejantis kelias europines CO2 surinkimo iniciatyvas (Jungtinė Karalystė, Airija, Belgija, Nyderlandai, Prancūzija, Švedija) ir surinkto CO2 vežimą laivais į saugojimo vietą Norvegijos kontinentiniame šelfe

12.5

Vykdant projektą „Athos“ būtų sukurta CO2 transportavimo iš Nyderlandų pramoninių rajonų infrastruktūra, kuri galėtų priimti daugiau CO2 iš kitur, pavyzdžiui, Airijos ir Vokietijos. Užsimota sukurti laisvai prieinamą tarpvalstybinę sąveikią didelių apimčių transportavimo struktūrą.

12.6

Projektu „Ervia Cork“ siekiama esamus gamtinių dujų vamzdynus sausumoje ir jūroje pritaikyti naujoms paskirtims ir pastatyti naują specialų CO2 vamzdyną, kuris būtų skirtas iš sunkiosios pramonės surinkimo, saugojimo ir panaudojimo įrenginių ir kombinuoto ciklo dujų turbinų surinktam CO2 gabenti į saugyklą.

C.   PRIE BENDRO INTERESO PROJEKTŲ NEBEPRISKIRIAMŲ PROJEKTŲ IR PROJEKTŲ, KURIE TAPO KITŲ ANTROJO IR (ARBA) TREČIOJO SĄRAŠŲ BIP SUDEDAMĄJA DALIMI, SĄRAŠAI

1)   Jėgainių Šiaurės jūrose tinklo (angl. NSOG) prioritetinis koridorius

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 1.1.1 |
| 1.1.2 |
| 1.1.3 |
| 1.2 |
| 1.3.2 |
| 1.4 |
| 1.5 |
| 1.7.4 |
| 1.8.2 |
| 1.9.2 |
| 1.9.3 |
| 1.9.4 |
| 1.9.5 |
| 1.9.6 |
| 1.11.1 |
| 1.11.2 |
| 1.11.3 |
| 1.11.4 |
| 1.12.1 |
| 1.12.2 |
| 1.12.5 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

1.1.1

1.1.2

1.1.3

1.2

1.3.2

1.4

1.5

1.7.4

1.8.2

1.9.2

1.9.3

1.9.4

1.9.5

1.9.6

1.11.1

1.11.2

1.11.3

1.11.4

1.12.1

1.12.2

1.12.5

2)   Šiaurės–pietų elektros energijos jungčių vakarų Europoje (angl. NSI West Electricity) prioritetinis koridorius

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 2.2.1 |
| 2.2.2 |
| 2.2.3 |
| 2.2.4 |
| 2.3.1 |
| 2.3.2 |
| 2.5.1 |
| 2.5.2 |
| 2.6 |
| 2.8 |
| 2.11.1 |
| 2.11.2 |
| 2.11.3 |
| 2.12 |
| 2.15.1 |
| 2.15.2 |
| 2.15.3 |
| 2.15.4 |
| 2.16.2 |
| 2.19 |
| 2.20 |
| 2.21 |
| 2.22 |
| 2.24 |
| 2.25.1 |
| 2.25.2 |
| 2.26 |
| 2.28.1 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

2.2.1

2.2.2

2.2.3

2.2.4

2.3.1

2.3.2

2.5.1

2.5.2

2.6

2.8

2.11.1

2.11.2

2.11.3

2.12

2.15.1

2.15.2

2.15.3

2.15.4

2.16.2

2.19

2.20

2.21

2.22

2.24

2.25.1

2.25.2

2.26

2.28.1

| Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašų BIP sudedamąja dalimi |
| --- |
| Pirminis projekto BIP numeris | BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris |
| 2.1 | 3.1.4 |

Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašų BIP sudedamąja dalimi

Pirminis projekto BIP numeris

BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris

2.1

3.1.4

3)   Šiaurės–pietų elektros energijos jungčių vidurio rytų ir pietų Europoje (angl. NSI East Electricity) prioritetinis koridorius

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 3.1.3 |
| 3.2.1 |
| 3.2.2 |
| 3.2.3 |
| 3.3 |
| 3.5.1 |
| 3.5.2 |
| 3.6.1 |
| 3.6.2 |
| 3.8.2 |
| 3.8.3 |
| 3.8.6 |
| 3.9.2 |
| 3.9.3 |
| 3.9.4 |
| 3.10.3 |
| 3.13 |
| 3.14.1 |
| 3.15.1 |
| 3.15.2 |
| 3.16.2 |
| 3.16.3 |
| 3.18.1 |
| 3.18.2 |
| 3.19.2 |
| 3.19.3 |
| 3.20.1 |
| 3.20.2 |
| 3.22.5 |
| 3.25 |
| 3.26 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

3.1.3

3.2.1

3.2.2

3.2.3

3.3

3.5.1

3.5.2

3.6.1

3.6.2

3.8.2

3.8.3

3.8.6

3.9.2

3.9.3

3.9.4

3.10.3

3.13

3.14.1

3.15.1

3.15.2

3.16.2

3.16.3

3.18.1

3.18.2

3.19.2

3.19.3

3.20.1

3.20.2

3.22.5

3.25

3.26

| Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašų BIP sudedamąja dalimi |
| --- |
| Pirminis projekto BIP numeris | BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris |
| 3.19.1 | 3.22.5 |

Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašų BIP sudedamąja dalimi

Pirminis projekto BIP numeris

BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris

3.19.1

3.22.5

4)   Baltijos šalių energijos rinkos elektros energijos jungčių plano (angl. BEMIP Electricity) prioritetinis koridorius

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 4.1 |
| 4.4.1 |
| 4.5.1 |
| 4.5.3 |
| 4.5.4 |
| 4.5.5 |
| 4.8.5 |
| 4.8.6 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

4.1

4.4.1

4.5.1

4.5.3

4.5.4

4.5.5

4.8.5

4.8.6

| Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašų BIP sudedamąja dalimi |
| --- |
| Pirminis projekto BIP numeris | BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris |
| 4.3 | 4.8.9 |
| 4.9 | 4.8.9 |

Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašų BIP sudedamąja dalimi

Pirminis projekto BIP numeris

BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris

4.3

4.8.9

4.9

4.8.9

5)   Šiaurės–pietų dujų jungčių vakarų Europoje (angl. NSI West Gas) prioritetinis koridorius

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 5.1.1 |
| 5.1.2 |
| 5.1.3 |
| 5.2 |
| 5.4.1 |
| 5.4.2 |
| 5.5.1 |
| 5.5.2 |
| 5.6 |
| 5.7.1 |
| 5.7.2 |
| 5.9 |
| 5.10 |
| 5.11 |
| 5.12 |
| 5.13 |
| 5.14 |
| 5.15.1 |
| 5.15.2 |
| 5.15.3 |
| 5.15.4 |
| 5.15.5 |
| 5.16 |
| 5.17.1 |
| 5.17.2 |
| 5.18 |
| 5.20 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

5.1.1

5.1.2

5.1.3

5.2

5.4.1

5.4.2

5.5.1

5.5.2

5.6

5.7.1

5.7.2

5.9

5.10

5.11

5.12

5.13

5.14

5.15.1

5.15.2

5.15.3

5.15.4

5.15.5

5.16

5.17.1

5.17.2

5.18

5.20

| Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašų BIP sudedamąja dalimi |
| --- |
| Pirminis projekto BIP numeris | BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris |
| 5.8.1 | 5.5.2 |
| 5.8.2 | 5.5.2 |

Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašų BIP sudedamąja dalimi

Pirminis projekto BIP numeris

BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris

5.8.1

5.5.2

5.8.2

5.5.2

6)   Šiaurės–pietų dujų jungčių vidurio rytų ir pietryčių Europoje (angl. NSI East Gas) prioritetinis koridorius

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 6.2.10 |
| 6.2.11 |
| 6.2.12 |
| 6.2.14 |
| 6.3 |
| 6.4 |
| 6.5.3 |
| 6.5.4 |
| 6.5.6 |
| 6.7 |
| 6.8.3 |
| 6.9.2 |
| 6.9.3 |
| 6.11 |
| 6.12 |
| 6.16 |
| 6.17 |
| 6.19 |
| 6.20.1 |
| 6.20.5 |
| 6.21 |
| 6.22.1 |
| 6.22.2 |
| 6.24.1
  Išbrauktas punktas: Rumunijos–Vengrijos reversinis srautas. Vengrijos ruožo pirmas etapas, kompresorinė Csanádpalota
  Išbrauktas punktas: projekto GCA Mosonmagyarovar kompresorinės plėtrą Austrijos pusėje |
| 6.24.4
  Išbrauktas punktas: dujotiekis Ercsi–Százhalombatta (HU)
  Išbrauktas punktas: Rumunijos–Vengrijos reversinis srautas. Vengrijos ruožo pirmas etapas, kompresorinė Csanádpalota |
| 6.24.10 |
| 6.25.1 |
| 6.25.2 |
| 6.25.4 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

6.2.10

6.2.11

6.2.12

6.2.14

6.3

6.4

6.5.3

6.5.4

6.5.6

6.7

6.8.3

6.9.2

6.9.3

6.11

6.12

6.16

6.17

6.19

6.20.1

6.20.5

6.21

6.22.1

6.22.2

6.24.1

Išbrauktas punktas: Rumunijos–Vengrijos reversinis srautas. Vengrijos ruožo pirmas etapas, kompresorinė Csanádpalota

Išbrauktas punktas: projekto GCA Mosonmagyarovar kompresorinės plėtrą Austrijos pusėje

6.24.4

Išbrauktas punktas: dujotiekis Ercsi–Százhalombatta (HU)

Išbrauktas punktas: Rumunijos–Vengrijos reversinis srautas. Vengrijos ruožo pirmas etapas, kompresorinė Csanádpalota

6.24.10

6.25.1

6.25.2

6.25.4

| Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašų BIP sudedamąja dalimi |
| --- |
| Pirminis projekto BIP numeris | BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris |
| 6.1.1 | 6.2.10 |
| 6.1.2 | 6.2.11 |
| 6.1.3 | 6.2.11 |
| 6.1.4 | 6.2.11 |
| 6.1.5 | 6.2.11 |
| 6.1.6 | 6.2.11 |
| 6.1.7 | 6.2.11 |
| 6.1.8 | 6.2.2 |
| 6.1.9 | 6.2.11 |
| 6.1.10 | 6.2.2 |
| 6.1.11 | 6.2.2 |
| 6.1.12 | 6.2.12 |
| 6.2.3 | 6.2.2 |
| 6.2.4 | 6.2.2 |
| 6.2.5 | 6.2.2 |
| 6.2.6 | 6.2.2 |
| 6.2.7 | 6.2.2 |
| 6.2.8 | 6.2.2 |
| 6.2.9 | 6.2.2 |
| 6.5.2 | 6.5.6 |
| 6.6 | 6.26.1 |
| 6.8.4 | 6.25.4 |
| 6.13.1 | 6.24.4 |
| 6.13.2 | 6.24.4 |
| 6.13.3 | 6.24.4 |
| 6.14 | 6.24.1 |
| 6.15.1 | 6.24.10 |
| 6.15.2 | 6.24.10 |
| 6.18 | 7.3.4 |
| 6.24.2 | 6.24.1 |
| 6.24.3 | 6.24.1 |
| 6.24.5 | 6.24.4 |
| 6.24.6 | 6.24.4 |
| 6.24.7 | 6.24.4 |
| 6.24.8 | 6.24.4 |
| 6.24.9 | 6.24.4 |
| 6.25.3 | 6.24.10 |
| 6.26.2 | 6.26.1 |
| 6.26.3 | 6.26.1 |
| 6.26.4 | 6.26.1 |
| 6.26.5 | 6.26.1 |
| 6.26.6 | 6.26.1 |

Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašų BIP sudedamąja dalimi

Pirminis projekto BIP numeris

BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris

6.1.1

6.2.10

6.1.2

6.2.11

6.1.3

6.2.11

6.1.4

6.2.11

6.1.5

6.2.11

6.1.6

6.2.11

6.1.7

6.2.11

6.1.8

6.2.2

6.1.9

6.2.11

6.1.10

6.2.2

6.1.11

6.2.2

6.1.12

6.2.12

6.2.3

6.2.2

6.2.4

6.2.2

6.2.5

6.2.2

6.2.6

6.2.2

6.2.7

6.2.2

6.2.8

6.2.2

6.2.9

6.2.2

6.5.2

6.5.6

6.6

6.26.1

6.8.4

6.25.4

6.13.1

6.24.4

6.13.2

6.24.4

6.13.3

6.24.4

6.14

6.24.1

6.15.1

6.24.10

6.15.2

6.24.10

6.18

7.3.4

6.24.2

6.24.1

6.24.3

6.24.1

6.24.5

6.24.4

6.24.6

6.24.4

6.24.7

6.24.4

6.24.8

6.24.4

6.24.9

6.24.4

6.25.3

6.24.10

6.26.2

6.26.1

6.26.3

6.26.1

6.26.4

6.26.1

6.26.5

6.26.1

6.26.6

6.26.1

7)   Prioritetinis pietinis dujų koridorius (angl. SGC)

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 7.1.1
  Išbrauktas punktas: Transanatolijos dujotiekis |
| 7.1.2 |
| 7.1.5 |
| 7.1.7 |
| 7.2.1 |
| 7.2.2 |
| 7.2.3 |
| 7.4.1 |
| 7.4.2 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

7.1.1

Išbrauktas punktas: Transanatolijos dujotiekis

7.1.2

7.1.5

7.1.7

7.2.1

7.2.2

7.2.3

7.4.1

7.4.2

| Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašo BIP sudedamąja dalimi |
| --- |
| Pirminis projekto BIP numeris | BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris |
| 7.1.6 | 7.1.3 |
| 7.1.4 | 7.3.3 |
| 7.3.2 | 7.5 |

Projektai, kurie tapo kitų antrojo ir (arba) trečiojo sąrašo BIP sudedamąja dalimi

Pirminis projekto BIP numeris

BIP, į kurį buvo integruotas projektas, numeris

7.1.6

7.1.3

7.1.4

7.3.3

7.3.2

7.5

8)   Baltijos šalių energijos rinkos dujų sektoriaus jungčių plano (angl. BEMIP Gas) prioritetinis koridorius

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 8.1.1 |
| 8.1.2.1 |
| 8.1.2.2 |
| 8.1.2.3 |
| 8.1.2.4 |
| 8.2.2 |
| 8.2.3 |
| 8.4 |
| 8.6 |
| 8.7 |
| 8.8 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

8.1.1

8.1.2.1

8.1.2.2

8.1.2.3

8.1.2.4

8.2.2

8.2.3

8.4

8.6

8.7

8.8

9)   Naftos tiekimo jungčių vidurio rytų Europoje (angl. OSC) prioritetinis koridorius

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 9.3 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

9.3

10)   Prioritetinė teminė pažangiųjų tinklų plėtros sritis

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 10.1 |
| 10.2 |
| 10.5 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

10.1

10.2

10.5

11)   Prioritetinė teminė elektros energijos magistralių sritis

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 1.5 |
| 1.7.4 |
| 2.2 |
| 2.4 |
| 2.5.1 |
| 3.1.3 |
| 4.1 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

1.5

1.7.4

2.2

2.4

2.5.1

3.1.3

4.1

12)   Prioritetinė teminė tarpvalstybinio anglies dioksido perdavimo tinklo sritis

| Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai |
| --- |
| 12.1 |

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamų projektų BIP numeriai

12.1

---

| 2020 3 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 3 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/20

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/390

2020 m. kovo 10 d.

kuriuo 312-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi;

| (2) | 2020 m. kovo 4 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašą papildyti trimis įrašais; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. kovo 4 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašą papildyti trimis įrašais;

| (3) | todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų veiksmingos, jis turėtų įsigalioti nedelsiant, |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų veiksmingos, jis turėtų įsigalioti nedelsiant,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. kovo 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Generalinis direktorius

Finansinio stabilumo, finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų sąjungos generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

1

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedo antraštinė dalis „Juridiniai asmenys, grupės ir organizacijos“ papildoma šiais įrašais:

| 1. | „Jamaah Ansharut Daulah (alias: a) Jemaah Anshorut Daulah; b) Jamaah Ansharut Daulat. Kita informacija: 2015 m. įkurta grupė, apimanti Indonezijos ekstremistų grupes, prisiekusias ištikimybę tuometiniam ISIL vadovui Abu Bakr al-Baghdadi. Susijusi su Islamo valstybe Irake ir Levante, Irake įtraukta į sąrašą kaip Al-Qaida (QDe.115). Įtraukimo į sąrašą pagal 7e straipsnio e punktą data: 2020 03 04.“ |
| --- | --- |

1.

„Jamaah Ansharut Daulah (alias: a) Jemaah Anshorut Daulah; b) Jamaah Ansharut Daulat. Kita informacija: 2015 m. įkurta grupė, apimanti Indonezijos ekstremistų grupes, prisiekusias ištikimybę tuometiniam ISIL vadovui Abu Bakr al-Baghdadi. Susijusi su Islamo valstybe Irake ir Levante, Irake įtraukta į sąrašą kaip Al-Qaida (QDe.115). Įtraukimo į sąrašą pagal 7e straipsnio e punktą data: 2020 03 04.“

| 2. | „Islamo valstybė Irake ir Levante – Libija (originalo kalba: الدولة الإسلامية في العراق والشام – ليبيا) (alias: a) Irako ir Levanto islamo valstybė Libijoje; b) Wilayat Barqa; c) Wilayat Fezzan; d) Wilayat Tripolitania; e) Wilayat Tarablus; f) Wilayat Al-Tarablus. Kita informacija: 2014 m. lapkričio mėn. suformuota paskelbus Abu Bakr Al-Baghdadi, į sąrašą įtrauktam kaip Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Susijusi su Islamo valstybe Irake ir Levante, Irake įtraukta į sąrašą kaip Al-Qaida (QDe.115). Įtraukimo į sąrašą pagal 7e straipsnio e punktą data: 2020 03 04.“ |
| --- | --- |

2.

„Islamo valstybė Irake ir Levante – Libija (originalo kalba: الدولة الإسلامية في العراق والشام – ليبيا) (alias: a) Irako ir Levanto islamo valstybė Libijoje; b) Wilayat Barqa; c) Wilayat Fezzan; d) Wilayat Tripolitania; e) Wilayat Tarablus; f) Wilayat Al-Tarablus. Kita informacija: 2014 m. lapkričio mėn. suformuota paskelbus Abu Bakr Al-Baghdadi, į sąrašą įtrauktam kaip Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Susijusi su Islamo valstybe Irake ir Levante, Irake įtraukta į sąrašą kaip Al-Qaida (QDe.115). Įtraukimo į sąrašą pagal 7e straipsnio e punktą data: 2020 03 04.“

| 3. | „Islamo valstybė Irake ir Levante – Jemenas (originalo kalba: الدولة الإسلامية في العراق والشام – اليمن) (alias: a) Jemeno Irako ir Levanto islamo valstybė; b) Islamo valstybė Jemene; c) ISIL Jemene; d) ISIS Jemene; e) Wilayat al-Yemen, Jemeno provincija. Kita informacija: 2014 m. lapkričio mėn. suformuota Abu Bakr Al-Baghdadi, į sąrašą įtrauktam kaip Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299), priėmus ištikimybės priesaikas. Susijusi su Islamo valstybe Irake ir Levante, Irake įtraukta į sąrašą kaip Al-Qaida (QDe.115). Įtraukimo į sąrašą pagal 7e straipsnio e punktą data: 2020 03 04.“ |
| --- | --- |

3.

„Islamo valstybė Irake ir Levante – Jemenas (originalo kalba: الدولة الإسلامية في العراق والشام – اليمن) (alias: a) Jemeno Irako ir Levanto islamo valstybė; b) Islamo valstybė Jemene; c) ISIL Jemene; d) ISIS Jemene; e) Wilayat al-Yemen, Jemeno provincija. Kita informacija: 2014 m. lapkričio mėn. suformuota Abu Bakr Al-Baghdadi, į sąrašą įtrauktam kaip Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299), priėmus ištikimybės priesaikas. Susijusi su Islamo valstybe Irake ir Levante, Irake įtraukta į sąrašą kaip Al-Qaida (QDe.115). Įtraukimo į sąrašą pagal 7e straipsnio e punktą data: 2020 03 04.“

---

SPRENDIMAI

| 2020 3 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 3 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/22

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2020/391

2019 m. rugsėjo 20 d.

dėl priemonės SA.34402–2015/C (ex 2015/NN), kurią Vokietija taikė „Hochschul-Informations-System GmbH“

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 6836)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, visų pirma į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2012 m. kovo 15 d. Komisija gavo įmonės „Datenlotsen Informationssysteme GmbH“ (toliau – „Datenlotsen GmbH“ arba skundo pateikėja) skundą, kuriame teigiama, kad viešajai įstaigai „Hochschul-Informations-System GmbH“ (toliau – „HIS GmbH“) valstybės teikiamos tiesioginės dotacijos ir atleidimas nuo mokesčių yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnį. |
| --- | --- |

(1)

2012 m. kovo 15 d. Komisija gavo įmonės „Datenlotsen Informationssysteme GmbH“ (toliau – „Datenlotsen GmbH“ arba skundo pateikėja) skundą, kuriame teigiama, kad viešajai įstaigai „Hochschul-Informations-System GmbH“ (toliau – „HIS GmbH“) valstybės teikiamos tiesioginės dotacijos ir atleidimas nuo mokesčių yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnį.

| (2) | 2015 m. gruodžio 23 d. raštu Komisija informavo Vokietiją apie savo sprendimą dėl šių priemonių pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). |
| --- | --- |

(2)

2015 m. gruodžio 23 d. raštu Komisija informavo Vokietiją apie savo sprendimą dėl šių priemonių pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą).

| (3) | 2016 m. kovo 4 d. Komisija sprendimą pradėti procedūrą paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) ir pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos priemonių. Sprendimas pradėti procedūrą skundo pateikėjai buvo perduotas 2016 m. sausio 13 d. Vokietija į sprendimą pradėti procedūrą atsakė 2016 m. vasario 23 d. raštu. |
| --- | --- |

(3)

2016 m. kovo 4 d. Komisija sprendimą pradėti procedūrą paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) ir pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos priemonių. Sprendimas pradėti procedūrą skundo pateikėjai buvo perduotas 2016 m. sausio 13 d. Vokietija į sprendimą pradėti procedūrą atsakė 2016 m. vasario 23 d. raštu.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (4) | 2016 m. kovo 16 d. – gegužės 4 d. Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. 2016 m. gegužės 24 d. raštu šios pastabos buvo persiųstos Vokietijai, o ji savo atsakymus į pastabas pateikė 2016 m. liepos 19 d. raštu. |
| --- | --- |

(4)

2016 m. kovo 16 d. – gegužės 4 d. Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. 2016 m. gegužės 24 d. raštu šios pastabos buvo persiųstos Vokietijai, o ji savo atsakymus į pastabas pateikė 2016 m. liepos 19 d. raštu.

| (5) | 2017 m. balandžio 4 d. ir lapkričio 9 d., 2018 m. kovo 16 d. ir 2019 m. vasario11 d., balandžio 4 d. ir birželio 5 d. raštais Komisija paprašė Vokietijos pateikti daugiau informacijos. Vokietija atsakė 2017 m. balandžio 6 d. ir lapkričio 21 d., 2018 m. balandžio 18 d. ir 2019 m. vasario 22 d., balandžio 17 d. ir liepos 5 d. raštais. |
| --- | --- |

(5)

2017 m. balandžio 4 d. ir lapkričio 9 d., 2018 m. kovo 16 d. ir 2019 m. vasario11 d., balandžio 4 d. ir birželio 5 d. raštais Komisija paprašė Vokietijos pateikti daugiau informacijos. Vokietija atsakė 2017 m. balandžio 6 d. ir lapkričio 21 d., 2018 m. balandžio 18 d. ir 2019 m. vasario 22 d., balandžio 17 d. ir liepos 5 d. raštais.

| (6) | 2016 m. lapkričio 4 d. ir 2017 m. vasario 9 d., gegužės 31 d. ir spalio 5 d. skundo pateikėja atsiuntė papildomos informacijos apie priemones. |
| --- | --- |

(6)

2016 m. lapkričio 4 d. ir 2017 m. vasario 9 d., gegužės 31 d. ir spalio 5 d. skundo pateikėja atsiuntė papildomos informacijos apie priemones.

2.   IŠSAMUS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

IŠSAMUS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

2.1.   Faktų aprašymas

Faktų aprašymas

| (7) | 1969 m. fondas „Volkswagenwerk“ įsteigė „HIS GmbH“ kaip pelno nesiekiantį subjektą. 1976 m. federalinė ir žemių Vyriausybės įsigijo visas „HIS GmbH“ akcijas (3) ir valdė jas iki įmonės pertvarkymo į kooperatyvą (4) (žr. 15 konstatuojamąją dalį). „HIS GmbH“ veiklos tikslas buvo remti aukštųjų mokyklų ir jų administracijų pastangas racionaliai ir ekonomiškai vykdyti aukštojo mokslo įstaigos uždavinius. |
| --- | --- |

(7)

1969 m. fondas „Volkswagenwerk“ įsteigė „HIS GmbH“ kaip pelno nesiekiantį subjektą. 1976 m. federalinė ir žemių Vyriausybės įsigijo visas „HIS GmbH“ akcijas (3) ir valdė jas iki įmonės pertvarkymo į kooperatyvą (4) (žr. 15 konstatuojamąją dalį). „HIS GmbH“ veiklos tikslas buvo remti aukštųjų mokyklų ir jų administracijų pastangas racionaliai ir ekonomiškai vykdyti aukštojo mokslo įstaigos uždavinius.

3

4

| (8) | „HIS GmbH“ yra pelno nesiekiantis subjektas (5)‚ nors 1976 m. buvo įsteigta pagal privatinę teisę kaip ribotos atsakomybės bendrovė (GmbH). Jos steigimo dokumentai buvo konsorciumo sutartis, kurioje federalinė ir žemių Vyriausybės apibrėžė bendradarbiavimo sąlygas ir „HIS GmbH“ akcininkų pareigas, ir įstatai. Vienų metų veiklos tikslai ir rodikliai buvo išdėstyti metinėse darbo programose (verslo planuose). |
| --- | --- |

(8)

„HIS GmbH“ yra pelno nesiekiantis subjektas (5)‚ nors 1976 m. buvo įsteigta pagal privatinę teisę kaip ribotos atsakomybės bendrovė (GmbH). Jos steigimo dokumentai buvo konsorciumo sutartis, kurioje federalinė ir žemių Vyriausybės apibrėžė bendradarbiavimo sąlygas ir „HIS GmbH“ akcininkų pareigas, ir įstatai. Vienų metų veiklos tikslai ir rodikliai buvo išdėstyti metinėse darbo programose (verslo planuose).

5

GmbH

| (9) | Remiantis įstatais, bendrovės priežiūros tarybą sudaro nariai, skiriami federacinių žemių, Aukštojo mokslo įstaigų rektorių konferencijos (Vokietijos valstybinius arba valstybės pripažintus universitetus ir kitas aukštojo mokslo įstaigas vienijanti asociacija) ir federalinės valdžios institucijų siūlymu. |
| --- | --- |

(9)

Remiantis įstatais, bendrovės priežiūros tarybą sudaro nariai, skiriami federacinių žemių, Aukštojo mokslo įstaigų rektorių konferencijos (Vokietijos valstybinius arba valstybės pripažintus universitetus ir kitas aukštojo mokslo įstaigas vienijanti asociacija) ir federalinės valdžios institucijų siūlymu.

| (10) | Vienas iš „HIS GmbH“ tikslų – aukštosioms mokykloms administruoti skirtų informacinių sistemų diegimas ir naudojimas (6). |
| --- | --- |

(10)

Vienas iš „HIS GmbH“ tikslų – aukštosioms mokykloms administruoti skirtų informacinių sistemų diegimas ir naudojimas (6).

6

| (11) | Pagal konsorciumo sutartį ir įstatus susitariančiosios šalys (federalinės ir žemių valdžios institucijos) turi drauge finansuoti „HIS GmbH“ reikmes; lėšos turėtų būti skiriamos, jei „HIS GmbH“, vykdydama veiklą, negauna pakankamai pajamų jai pavestoms užduotims atlikti. |
| --- | --- |

(11)

Pagal konsorciumo sutartį ir įstatus susitariančiosios šalys (federalinės ir žemių valdžios institucijos) turi drauge finansuoti „HIS GmbH“ reikmes; lėšos turėtų būti skiriamos, jei „HIS GmbH“, vykdydama veiklą, negauna pakankamai pajamų jai pavestoms užduotims atlikti.

| (12) | Naudojant „HIS GmbH“ produktus buvo nuolat palaikomi šie administravimo procesai: stojimo prašymų ir pakviestųjų studijuoti priėmimo įforminimo administravimas, studentų administravimas, egzaminų administravimas, personalo ir darbo vietų administravimas. Vokietijoje HIS IT sistemos (pvz., naujos kartos programinė įranga „HISinOne“ (7)) yra įdiegtos daugiau nei 200 valstybinių ir bažnyčiai priklausančių aukštųjų mokyklų (8). |
| --- | --- |

(12)

Naudojant „HIS GmbH“ produktus buvo nuolat palaikomi šie administravimo procesai: stojimo prašymų ir pakviestųjų studijuoti priėmimo įforminimo administravimas, studentų administravimas, egzaminų administravimas, personalo ir darbo vietų administravimas. Vokietijoje HIS IT sistemos (pvz., naujos kartos programinė įranga „HISinOne“ (7)) yra įdiegtos daugiau nei 200 valstybinių ir bažnyčiai priklausančių aukštųjų mokyklų (8).

7

8

| (13) | „HIS GmbH“ įsteigta siekiant užtikrinti ilgalaikį, nuolat prieinamą paslaugų teikimą, orientuotą ne į kuo didesnį pelną, o į aukštųjų mokyklų reikmių informacinių technologijų srityje tenkinimą. Tam, kad būtų sudarytos sąlygos teikti tokias paslaugas, „HIS GmbH“ nuo pat įsteigimo buvo nuolat teikiama pagalba tiesioginių dotacijų forma. Kaip pelno nesiekianti organizacija, „HIS GmbH“ taip pat buvo atleista nuo pelno mokesčio (9) ir verslo mokesčio (10). |
| --- | --- |

(13)

„HIS GmbH“ įsteigta siekiant užtikrinti ilgalaikį, nuolat prieinamą paslaugų teikimą, orientuotą ne į kuo didesnį pelną, o į aukštųjų mokyklų reikmių informacinių technologijų srityje tenkinimą. Tam, kad būtų sudarytos sąlygos teikti tokias paslaugas, „HIS GmbH“ nuo pat įsteigimo buvo nuolat teikiama pagalba tiesioginių dotacijų forma. Kaip pelno nesiekianti organizacija, „HIS GmbH“ taip pat buvo atleista nuo pelno mokesčio (9) ir verslo mokesčio (10).

9

10

| (14) | Iš pradžių „HIS GmbH“ savo produktus ir paslaugas aukštosioms mokykloms teikė nemokamai. Tačiau 1997 m. ji pradėjo taikyti valstybinėms aukštosioms mokykloms mokesčius, nors finansavimo būdas, t. y. trūkstamų lėšų finansavimas, išliko nepakitęs. 2003 m. finansavimo būdas vėl pasikeitė, o mokesčiai buvo pakeisti priežiūros tarybos nustatytomis kainomis. Taip „HIS GmbH“ veiklai iš aukštųjų mokyklų lėšų buvo skiriamas reikšmingas bendrasis finansavimas, kuris nuo 35,7 % 2002 m. išaugo iki 74,1 % 2013 m. 2013 m. rugsėjo 16 d.„HIS GmbH“ oficialiai atskyrė aukštojo mokslo plėtotės ir aukštojo mokslo tyrimų padalinius ir perkėlė juos į federalinių ir žemių institucijų finansuojamą nepriklausomą įstaigą. Aukštųjų mokyklų IT palaikymo paslaugas ir toliau teikė HIS IT. Toliau tekste santrumpa „HIS IT“ vartojama ir aptariant laikotarpį iki 2013 m., t. y. nurodant sandorių duomenis ar kitas faktines aplinkybes, konkrečiai susijusias su „HIS GmbH“ veikla IT srityje. |
| --- | --- |

(14)

Iš pradžių „HIS GmbH“ savo produktus ir paslaugas aukštosioms mokykloms teikė nemokamai. Tačiau 1997 m. ji pradėjo taikyti valstybinėms aukštosioms mokykloms mokesčius, nors finansavimo būdas, t. y. trūkstamų lėšų finansavimas, išliko nepakitęs. 2003 m. finansavimo būdas vėl pasikeitė, o mokesčiai buvo pakeisti priežiūros tarybos nustatytomis kainomis. Taip „HIS GmbH“ veiklai iš aukštųjų mokyklų lėšų buvo skiriamas reikšmingas bendrasis finansavimas, kuris nuo 35,7 % 2002 m. išaugo iki 74,1 % 2013 m. 2013 m. rugsėjo 16 d.„HIS GmbH“ oficialiai atskyrė aukštojo mokslo plėtotės ir aukštojo mokslo tyrimų padalinius ir perkėlė juos į federalinių ir žemių institucijų finansuojamą nepriklausomą įstaigą. Aukštųjų mokyklų IT palaikymo paslaugas ir toliau teikė HIS IT. Toliau tekste santrumpa „HIS IT“ vartojama ir aptariant laikotarpį iki 2013 m., t. y. nurodant sandorių duomenis ar kitas faktines aplinkybes, konkrečiai susijusias su „HIS GmbH“ veikla IT srityje.

| (15) | 2014 m. sausio 28 d.„HIS GmbH“ pertvarkyta į kooperatyvą (toliau – „HIS eG“). Vokietija patvirtino, kad nuo 2014 m. sausio 1 d.„HIS GmbH“ nebegavo tiesioginių dotacijų. „HIS eG“ finansuoja jos akcininkai. Visos federacinės žemės (kurios anksčiau buvo „HIS GmbH“ akcininkės) yra „HIS eG“ narės, kooperatyvo narėmis gali būti valstybinės aukštosios mokyklos. Kiekvienas narys stodamas į kooperatyvą privalo įmokėti ne mažesnį kaip 5 000 EUR pajinį įnašą; vienas narys gali turėti ne daugiau kaip 10 pajų. Nariai taip pat moka metinį nario mokestį, o kooperatyvui priklausančios aukštosios mokyklos moka mokestį už „HIS eG“ teikiamas paslaugas. „HIS eG“ paslaugomis gali naudotis tik nariai. |
| --- | --- |

(15)

2014 m. sausio 28 d.„HIS GmbH“ pertvarkyta į kooperatyvą (toliau – „HIS eG“). Vokietija patvirtino, kad nuo 2014 m. sausio 1 d.„HIS GmbH“ nebegavo tiesioginių dotacijų. „HIS eG“ finansuoja jos akcininkai. Visos federacinės žemės (kurios anksčiau buvo „HIS GmbH“ akcininkės) yra „HIS eG“ narės, kooperatyvo narėmis gali būti valstybinės aukštosios mokyklos. Kiekvienas narys stodamas į kooperatyvą privalo įmokėti ne mažesnį kaip 5 000 EUR pajinį įnašą; vienas narys gali turėti ne daugiau kaip 10 pajų. Nariai taip pat moka metinį nario mokestį, o kooperatyvui priklausančios aukštosios mokyklos moka mokestį už „HIS eG“ teikiamas paslaugas. „HIS eG“ paslaugomis gali naudotis tik nariai.

2.2.   Skundas

Skundas

| (16) | Skundo pateikėja „Datenlotsen GmbH“ yra Vokietijos įmonė, nuo 1993 m. vykdanti veiklą aukštosioms mokykloms skirtų IT sistemų rinkoje. „Datenlotsen GmbH“ teigimu, jos klientės yra daugiau nei 70 Vokietijos, Austrijos ir Šveicarijos aukštųjų mokyklų, kurioms ji tiekia integruotą IT programinę įrangą ir teikia techninės pagalbos paslaugas. Pagrindinis jos produktas yra aukštųjų mokyklų administravimo programa „CampusNet“. |
| --- | --- |

(16)

Skundo pateikėja „Datenlotsen GmbH“ yra Vokietijos įmonė, nuo 1993 m. vykdanti veiklą aukštosioms mokykloms skirtų IT sistemų rinkoje. „Datenlotsen GmbH“ teigimu, jos klientės yra daugiau nei 70 Vokietijos, Austrijos ir Šveicarijos aukštųjų mokyklų, kurioms ji tiekia integruotą IT programinę įrangą ir teikia techninės pagalbos paslaugas. Pagrindinis jos produktas yra aukštųjų mokyklų administravimo programa „CampusNet“.

| (17) | Skundo pateikėja teigia, kad iki 2013 m. gruodžio 31 d.„HIS GmbH“ dėl neteisėtai teikiamos valstybės pagalbos galėjo tiekti programinę įrangą šalyje ir užsienyje veikiančioms valstybinėms bei privačioms aukštosioms mokykloms neimdama licencijos mokesčio ir mažesne nei rinkos kaina teikti programinės įrangos palaikymo ir priežiūros paslaugas; dėl to konkurentai buvo priversti mažinti kainas ir apskritai buvo daroma neigiama įtaka programinės įrangos rinkos raidai Vokietijoje. Pasak skundo pateikėjos, „HIS GmbH“, teikdama paslaugas, konkuruoja su ja, teikiančia tokio pat pobūdžio komercines paslaugas. Skundo pateikėja tvirtina, kad kasmetinė valstybės parama yra veiklos pagalba, apie kurią nepranešta (11) ir kuria „HIS GmbH“ naudojosi beveik 40 metų. |
| --- | --- |

(17)

Skundo pateikėja teigia, kad iki 2013 m. gruodžio 31 d.„HIS GmbH“ dėl neteisėtai teikiamos valstybės pagalbos galėjo tiekti programinę įrangą šalyje ir užsienyje veikiančioms valstybinėms bei privačioms aukštosioms mokykloms neimdama licencijos mokesčio ir mažesne nei rinkos kaina teikti programinės įrangos palaikymo ir priežiūros paslaugas; dėl to konkurentai buvo priversti mažinti kainas ir apskritai buvo daroma neigiama įtaka programinės įrangos rinkos raidai Vokietijoje. Pasak skundo pateikėjos, „HIS GmbH“, teikdama paslaugas, konkuruoja su ja, teikiančia tokio pat pobūdžio komercines paslaugas. Skundo pateikėja tvirtina, kad kasmetinė valstybės parama yra veiklos pagalba, apie kurią nepranešta (11) ir kuria „HIS GmbH“ naudojosi beveik 40 metų.

11

| (18) | Skundo pateikėja taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad „HIS GmbH“ buvo teikiamos mokesčių lengvatos, t. y. ji buvo atleista nuo mokesčių pagal Pelno mokesčio, Verslo mokesčio ir Pridėtinės vertės mokesčio įstatymus. |
| --- | --- |

(18)

Skundo pateikėja taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad „HIS GmbH“ buvo teikiamos mokesčių lengvatos, t. y. ji buvo atleista nuo mokesčių pagal Pelno mokesčio, Verslo mokesčio ir Pridėtinės vertės mokesčio įstatymus.

| (19) | Be to, „HIS eG“ gavo valstybės pagalbą. Tačiau, kaip aiškiai nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 16 konstatuojamojoje dalyje, ji nėra oficialios šio atvejo tyrimo procedūros objektas, todėl šiame sprendime nenagrinėjama. |
| --- | --- |

(19)

Be to, „HIS eG“ gavo valstybės pagalbą. Tačiau, kaip aiškiai nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 16 konstatuojamojoje dalyje, ji nėra oficialios šio atvejo tyrimo procedūros objektas, todėl šiame sprendime nenagrinėjama.

2.3.   Vokietijos argumentai, pateikti prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą

Vokietijos argumentai, pateikti prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą

| (20) | Vokietija teigė, kad priemonės nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Pirma, „HIS GmbH“ nelaikytina įmone, ji yra švietimo sektoriaus valstybinė vidaus organizacija; jos veikla iš esmės yra neekonominio pobūdžio. Antra, „HIS GmbH“ veikla susijusi su valstybės švietimo misija, apimančia aukštųjų mokyklų aprūpinimo personalo, finansiniais ir organizaciniais ištekliais aspektus. |
| --- | --- |

(20)

Vokietija teigė, kad priemonės nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Pirma, „HIS GmbH“ nelaikytina įmone, ji yra švietimo sektoriaus valstybinė vidaus organizacija; jos veikla iš esmės yra neekonominio pobūdžio. Antra, „HIS GmbH“ veikla susijusi su valstybės švietimo misija, apimančia aukštųjų mokyklų aprūpinimo personalo, finansiniais ir organizaciniais ištekliais aspektus.

| (21) | Vokietija taip pat tvirtino, kad pati „HIS GmbH“ iš paramos negavo jokios naudos, nurodytos SESV 107 straipsnio 1 dalyje, nes bet kokia galima nauda per valstybės finansuojamas aukštąsias mokyklas visiškai grįžo valstybei. Be to, Vokietija pažymėjo, kad ekonominiu požiūriu buvo pagrįsta visų valstybinėms aukštosioms mokykloms skirtų IT sprendimų teikimą patikėti vienam subjektui – „HIS GmbH“, ir tai atitiko rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(21)

Vokietija taip pat tvirtino, kad pati „HIS GmbH“ iš paramos negavo jokios naudos, nurodytos SESV 107 straipsnio 1 dalyje, nes bet kokia galima nauda per valstybės finansuojamas aukštąsias mokyklas visiškai grįžo valstybei. Be to, Vokietija pažymėjo, kad ekonominiu požiūriu buvo pagrįsta visų valstybinėms aukštosioms mokykloms skirtų IT sprendimų teikimą patikėti vienam subjektui – „HIS GmbH“, ir tai atitiko rinkos sąlygas.

| (22) | Taip pat Vokietijos Vyriausybė nurodė, kad kasmetinis valstybės finansavimas yra susijęs su:






  a) | visuotinės ekonominės svarbos paslauga (VESP), nurodyta SESV 106 straipsnio 2 dalyje, arba |
| --- | --- | --- |

(22)

Taip pat Vokietijos Vyriausybė nurodė, kad kasmetinis valstybės finansavimas yra susijęs su:

a)

visuotinės ekonominės svarbos paslauga (VESP), nurodyta SESV 106 straipsnio 2 dalyje, arba

| b) | esama pagalba pagal Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589 (12) (toliau – Procedūrų reglamentas), kuri tapo pagalba dėl vidaus rinkos vystymosi, konkrečiai dėl rinkos „HIS GmbH“ produktams atsiradimo. |
| --- | --- |

b)

esama pagalba pagal Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589 (12) (toliau – Procedūrų reglamentas), kuri tapo pagalba dėl vidaus rinkos vystymosi, konkrečiai dėl rinkos „HIS GmbH“ produktams atsiradimo.

12

| (23) | Galiausiai Vokietija pareiškė, kad tiesioginis valstybės finansavimas (trūkstamų lėšų finansavimas skiriant tiesiogines dotacijas) 2013 m. gruodžio 31 d. buvo nutrauktas. Dėl skundo pateikėjos skundžiamų mokestinių priemonių Vokietija nurodė, kad nuo mokesčių buvo atleista tinkamai taikant Vokietijos mokesčių teisės nuostatas. |
| --- | --- |

(23)

Galiausiai Vokietija pareiškė, kad tiesioginis valstybės finansavimas (trūkstamų lėšų finansavimas skiriant tiesiogines dotacijas) 2013 m. gruodžio 31 d. buvo nutrauktas. Dėl skundo pateikėjos skundžiamų mokestinių priemonių Vokietija nurodė, kad nuo mokesčių buvo atleista tinkamai taikant Vokietijos mokesčių teisės nuostatas.

2.4.   Pagrindas pradėti oficialią tyrimo procedūrą

Pagrindas pradėti oficialią tyrimo procedūrą

| (24) | Savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė susirūpinimą, kad tiesioginės dotacijos ir mokestinės priemonės, kuriomis „HIS GmbH“ naudojosi iki 2013 m. gruodžio 31 d. (13), galėtų būti pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį; be to, pasak Komisijos, tuo atveju, jei būtų konstatuotas valstybės pagalbos buvimas, reikėtų patikrinti, ar ji suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(24)

Savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė susirūpinimą, kad tiesioginės dotacijos ir mokestinės priemonės, kuriomis „HIS GmbH“ naudojosi iki 2013 m. gruodžio 31 d. (13), galėtų būti pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį; be to, pasak Komisijos, tuo atveju, jei būtų konstatuotas valstybės pagalbos buvimas, reikėtų patikrinti, ar ji suderinama su vidaus rinka.

13

2.4.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (25) | Kalbant apie valstybės pagalbos buvimą, Komisija sprendime pradėti procedūrą išreiškė abejonių, kad sąlygos, leidžiančios daryti išvadą, jog priemonės nėra valstybės pagalba, gali būti netenkinamos. |
| --- | --- |

(25)

Kalbant apie valstybės pagalbos buvimą, Komisija sprendime pradėti procedūrą išreiškė abejonių, kad sąlygos, leidžiančios daryti išvadą, jog priemonės nėra valstybės pagalba, gali būti netenkinamos.

| (26) | Pirma, Komisija iškėlė klausimą, ar „HIS GmbH“ laikytina įmone pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Labiausiai jai rūpėjo, ar „HIS GmbH“ veikla buvo neekonominio pobūdžio, nes 1) „HIS GmbH“ buvo „švietimo sektoriaus valstybinė vidaus organizacija“ (14), ir ar 2) „HIS GmbH“ veikla, t. y. aukštųjų mokyklų aprūpinimas programine įranga, „pagal savo pobūdį, tikslą ir jai taikomas taisykles“ buvo tiesiogiai susijusi su valstybės viešosios paslaugos (15) užduoties vykdymu (16). Teisingumo Teismas savo sprendime Compass-Datenbank GmbH nurodė, kad 1) su įmonėmis susijusių duomenų rinkimo veikla, grindžiama jų teisės aktuose numatyta deklaravimo pareiga ir neatskiriama nuo šių duomenų kaupimo bei priežiūros, nėra ekonominė veikla (17). Komisijai kilo abejonių dėl „HIS GmbH“ veiklos neekonominio pobūdžio dėl šių priežasčių:






  a) | Tam tikros „HIS GmbH“ tiekiamos programinės įrangos funkcijos, pavyzdžiui, žmogiškųjų išteklių valdymo ir finansų programinė įranga, nebuvo skirtos specialiai švietimui. |
| --- | --- | --- |

(26)

Pirma, Komisija iškėlė klausimą, ar „HIS GmbH“ laikytina įmone pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Labiausiai jai rūpėjo, ar „HIS GmbH“ veikla buvo neekonominio pobūdžio, nes 1) „HIS GmbH“ buvo „švietimo sektoriaus valstybinė vidaus organizacija“ (14), ir ar 2) „HIS GmbH“ veikla, t. y. aukštųjų mokyklų aprūpinimas programine įranga, „pagal savo pobūdį, tikslą ir jai taikomas taisykles“ buvo tiesiogiai susijusi su valstybės viešosios paslaugos (15) užduoties vykdymu (16). Teisingumo Teismas savo sprendime Compass-Datenbank GmbH nurodė, kad 1) su įmonėmis susijusių duomenų rinkimo veikla, grindžiama jų teisės aktuose numatyta deklaravimo pareiga ir neatskiriama nuo šių duomenų kaupimo bei priežiūros, nėra ekonominė veikla (17). Komisijai kilo abejonių dėl „HIS GmbH“ veiklos neekonominio pobūdžio dėl šių priežasčių:

14

15

16

Compass-Datenbank GmbH

17

a)

Tam tikros „HIS GmbH“ tiekiamos programinės įrangos funkcijos, pavyzdžiui, žmogiškųjų išteklių valdymo ir finansų programinė įranga, nebuvo skirtos specialiai švietimui.

| b) | „HIS GmbH“ programinę įrangą aukštosios mokyklos galėjo naudoti ne tik neekonominiams tikslams. |
| --- | --- |

b)

„HIS GmbH“ programinę įrangą aukštosios mokyklos galėjo naudoti ne tik neekonominiams tikslams.

| c) | Konkurentų buvimas rinkoje neleidžia pritarti nuomonei, kad „HIS GmbH“ vykdė neekonominę veiklą, skirtą viešajai aukštojo mokslo paslaugų teikimo funkcijai remti. |
| --- | --- |

c)

Konkurentų buvimas rinkoje neleidžia pritarti nuomonei, kad „HIS GmbH“ vykdė neekonominę veiklą, skirtą viešajai aukštojo mokslo paslaugų teikimo funkcijai remti.

| d) | Neatrodo, kad „HIS GmbH“, teikdama IT paslaugas privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, vykdė neekonominio pobūdžio veiklą. Kalbant apie paslaugų teikimą privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, Vokietija teigė, kad šios veiklos apskaita buvo atskirta nuo paslaugų valstybinėms aukštosioms mokykloms teikimo apskaitos, tačiau, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, nepateikė atitinkamų įrodymų. |
| --- | --- |

d)

Neatrodo, kad „HIS GmbH“, teikdama IT paslaugas privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, vykdė neekonominio pobūdžio veiklą. Kalbant apie paslaugų teikimą privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, Vokietija teigė, kad šios veiklos apskaita buvo atskirta nuo paslaugų valstybinėms aukštosioms mokykloms teikimo apskaitos, tačiau, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, nepateikė atitinkamų įrodymų.

| (27) | Antra, sprendime pradėti procedūrą buvo išreikštas susirūpinimas, kad tiesioginėmis dotacijomis „HIS GmbH“ galėjo būti suteiktas atrankinis pranašumas, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes valstybės finansavimas, kuriuo naudojosi „HIS GmbH“, galbūt nevisiškai grįžo valstybei (per aukštąsias mokyklas). Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad tiesioginės dotacijos „HIS GmbH“ galėjo neatitikti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. |
| --- | --- |

(27)

Antra, sprendime pradėti procedūrą buvo išreikštas susirūpinimas, kad tiesioginėmis dotacijomis „HIS GmbH“ galėjo būti suteiktas atrankinis pranašumas, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes valstybės finansavimas, kuriuo naudojosi „HIS GmbH“, galbūt nevisiškai grįžo valstybei (per aukštąsias mokyklas). Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad tiesioginės dotacijos „HIS GmbH“ galėjo neatitikti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo.

| (28) | Sprendime pradėti procedūrą buvo iškeltas klausimas, ar „HIS GmbH“ taikytomis mokesčių lengvatomis jai nebuvo suteiktas atrankinis pranašumas, kuris galbūt nebuvo suteiktas kitoms pelno nesiekiančioms organizacijoms, vykdžiusioms ekonominę veiklą. Todėl Komisija iškėlė klausimą, ar aptariamas atleidimas nuo mokesčių „HIS GmbH“ buvo taikomas tinkamai. |
| --- | --- |

(28)

Sprendime pradėti procedūrą buvo iškeltas klausimas, ar „HIS GmbH“ taikytomis mokesčių lengvatomis jai nebuvo suteiktas atrankinis pranašumas, kuris galbūt nebuvo suteiktas kitoms pelno nesiekiančioms organizacijoms, vykdžiusioms ekonominę veiklą. Todėl Komisija iškėlė klausimą, ar aptariamas atleidimas nuo mokesčių „HIS GmbH“ buvo taikomas tinkamai.

| (29) | Trečia, Komisija išreiškė abejonę, ar tenkinamos VESP sąlygos, nes sutartys ir kiti teisės aktai, taikomi „HIS GmbH“ veiklai, nebuvo „pavedimas“ ir jais iš anksto nebuvo nustatytas joks mechanizmas, kuriuo būtų užkirstas kelias pernelyg didelei kompensacijai, kaip reikalaujama pagal Sprendimą Altmark (18), siekiant nustatyti, kad priemonės nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(29)

Trečia, Komisija išreiškė abejonę, ar tenkinamos VESP sąlygos, nes sutartys ir kiti teisės aktai, taikomi „HIS GmbH“ veiklai, nebuvo „pavedimas“ ir jais iš anksto nebuvo nustatytas joks mechanizmas, kuriuo būtų užkirstas kelias pernelyg didelei kompensacijai, kaip reikalaujama pagal Sprendimą Altmark (18), siekiant nustatyti, kad priemonės nėra valstybės pagalba.

Altmark

18

| (30) | Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonės, jei jos yra valstybės pagalba, veikiausiai iškraipytų konkurenciją arba bent jau keltų tokią grėsmę. Taip pat negalima atmesti prielaidos, kad būtų daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(30)

Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonės, jei jos yra valstybės pagalba, veikiausiai iškraipytų konkurenciją arba bent jau keltų tokią grėsmę. Taip pat negalima atmesti prielaidos, kad būtų daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai.

2.4.2.   Pripažinimas nauja pagalba

Pripažinimas nauja pagalba

| (31) | Jei ir bus nustatytas faktas dėl valstybės pagalbos, Komisija išreiškė abejonę, ar aptariamos priemonės, kaip teigia Vokietija, galėtų būti laikomos esama pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktį. |
| --- | --- |

(31)

Jei ir bus nustatytas faktas dėl valstybės pagalbos, Komisija išreiškė abejonę, ar aptariamos priemonės, kaip teigia Vokietija, galėtų būti laikomos esama pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktį.

| (32) | Vokietija teigė, kad kasmetinė parama, kuri „HIS GmbH“ buvo suteikta taikant pagalbos schemą, turi būti laikoma esama pagalba, nes suteikimo metu (1976 m.) nebuvo „HIS GmbH“ siūlomų produktų ir paslaugų rinkos, todėl kasmetinė parama negali būti laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Komisija laikėsi nuomonės, kad nuo „HIS GmbH“ įsteigimo aptariamų IT produktų ir paslaugų rinka galėjo susiformuoti kaip rinka, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje (žr. sprendimo pradėti procedūrą 191 konstatuojamąją dalį), todėl „HIS GmbH“ galėjusi gauti valstybės pagalbą nuo šios rinkos sukūrimo. Vis dėlto sprendime pradėti procedūrą nurodyta, jog Vokietija nepateikė pakankamai įrodymų, kad 1976 m., kai „HIS GmbH“ pradėjo savo veiklą, atitinkamos rinkos nebuvo. Todėl Vokietija turėtų pateikti įrodymų, kad nagrinėjamo laikotarpio pradžioje nebuvo rinkos ir kad ši schema nebuvo iš esmės pakeista nuo to laiko, kai ji tapo valstybės pagalba. Komisija nurodė, kad finansinės priemonės pakeitimai turėtų būti laikomi esminiais, jeigu pasikeitė pagrindiniai jos elementai, pavyzdžiui, pranašumo pobūdis, priemonės tikslas, teisinis pagrindas, paramos gavėjų grupė arba finansavimo šaltinis. |
| --- | --- |

(32)

Vokietija teigė, kad kasmetinė parama, kuri „HIS GmbH“ buvo suteikta taikant pagalbos schemą, turi būti laikoma esama pagalba, nes suteikimo metu (1976 m.) nebuvo „HIS GmbH“ siūlomų produktų ir paslaugų rinkos, todėl kasmetinė parama negali būti laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Komisija laikėsi nuomonės, kad nuo „HIS GmbH“ įsteigimo aptariamų IT produktų ir paslaugų rinka galėjo susiformuoti kaip rinka, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje (žr. sprendimo pradėti procedūrą 191 konstatuojamąją dalį), todėl „HIS GmbH“ galėjusi gauti valstybės pagalbą nuo šios rinkos sukūrimo. Vis dėlto sprendime pradėti procedūrą nurodyta, jog Vokietija nepateikė pakankamai įrodymų, kad 1976 m., kai „HIS GmbH“ pradėjo savo veiklą, atitinkamos rinkos nebuvo. Todėl Vokietija turėtų pateikti įrodymų, kad nagrinėjamo laikotarpio pradžioje nebuvo rinkos ir kad ši schema nebuvo iš esmės pakeista nuo to laiko, kai ji tapo valstybės pagalba. Komisija nurodė, kad finansinės priemonės pakeitimai turėtų būti laikomi esminiais, jeigu pasikeitė pagrindiniai jos elementai, pavyzdžiui, pranašumo pobūdis, priemonės tikslas, teisinis pagrindas, paramos gavėjų grupė arba finansavimo šaltinis.

2.4.3.   Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

| (33) | Dėl įtariamos pagalbos priemonių suderinamumo su vidaus rinka, Komisija išreiškė abejonę, ar priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal gaires, Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014 (19), Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1407/2013 (20) arba tiesiogiai remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu. |
| --- | --- |

(33)

Dėl įtariamos pagalbos priemonių suderinamumo su vidaus rinka, Komisija išreiškė abejonę, ar priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal gaires, Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014 (19), Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1407/2013 (20) arba tiesiogiai remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu.

19

20

3.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

3.1.   Kitų suinteresuotųjų šalių (ne skundo pateikėjos) pastabos

Kitų suinteresuotųjų šalių (ne skundo pateikėjos) pastabos

| (34) | Be skundo pateikėjos ir Vokietijos pastabų, Komisija gavo dar 42 subjektų pastabas, daugiausia iš valstybinių aukštųjų mokyklų, naudojančių „HIS GmbH“ programinę įrangą, ir iš mažesnių subrangovų, kurie savo verslui naudoja atvirąją „HIS GmbH“ produktų architektūrą. Be to, nuomones pateikė du Italijos programinės įrangos tiekėjai. |
| --- | --- |

(34)

Be skundo pateikėjos ir Vokietijos pastabų, Komisija gavo dar 42 subjektų pastabas, daugiausia iš valstybinių aukštųjų mokyklų, naudojančių „HIS GmbH“ programinę įrangą, ir iš mažesnių subrangovų, kurie savo verslui naudoja atvirąją „HIS GmbH“ produktų architektūrą. Be to, nuomones pateikė du Italijos programinės įrangos tiekėjai.

| (35) | Suinteresuotosios šalys, išskyrus abi Italijos įmones, pabrėžė, kad „HIS GmbH“ produktų ir paslaugų funkcionalumas glaudžiai susijęs su visos aukštojo mokslo sistemos veikimu. |
| --- | --- |

(35)

Suinteresuotosios šalys, išskyrus abi Italijos įmones, pabrėžė, kad „HIS GmbH“ produktų ir paslaugų funkcionalumas glaudžiai susijęs su visos aukštojo mokslo sistemos veikimu.

| (36) | Aukštojo mokslo sistema paskatino kurti specifinius IT sprendimus, pritaikytus konkretiems valstybinių aukštųjų mokyklų poreikiams. Teigiama, kad IT sprendimai buvo sukurti „HIS GmbH“ glaudžiai bendradarbiaujant su pastabų pateikusiomis suinteresuotosiomis šalimis ir ilgainiui pritaikyti prie jų poreikių. Nuo „HIS GmbH“ įsteigimo 1976 m. jos veikla buvo glaudžiai susijusi su valstybiniu švietimu. Pradžioje, aštuntojo dešimtmečio viduryje, „HIS GmbH“ pradėjo kurti programinę įrangą atskiriems aukštųjų mokyklų administraciniams padaliniams. Šios veiklos tikslas buvo įvairioms administravimo sritims skirti sprendimai, tačiau jie nebuvo susieti. Devintojo dešimtmečio pabaigoje sukurtas pirmasis integruotas aukštųjų mokyklų administravimo sprendimas HIS GX. Nors laikui bėgant produktai ir technologijos pasikeitė, „HIS GmbH“ visada siūlė panašias funkcijas, kaip antai pagalba nagrinėjant stojimo prašymus ir priimant studentus, studentų, absolventų, egzaminų ir paskaitų administravimas (21). |
| --- | --- |

(36)

Aukštojo mokslo sistema paskatino kurti specifinius IT sprendimus, pritaikytus konkretiems valstybinių aukštųjų mokyklų poreikiams. Teigiama, kad IT sprendimai buvo sukurti „HIS GmbH“ glaudžiai bendradarbiaujant su pastabų pateikusiomis suinteresuotosiomis šalimis ir ilgainiui pritaikyti prie jų poreikių. Nuo „HIS GmbH“ įsteigimo 1976 m. jos veikla buvo glaudžiai susijusi su valstybiniu švietimu. Pradžioje, aštuntojo dešimtmečio viduryje, „HIS GmbH“ pradėjo kurti programinę įrangą atskiriems aukštųjų mokyklų administraciniams padaliniams. Šios veiklos tikslas buvo įvairioms administravimo sritims skirti sprendimai, tačiau jie nebuvo susieti. Devintojo dešimtmečio pabaigoje sukurtas pirmasis integruotas aukštųjų mokyklų administravimo sprendimas HIS GX. Nors laikui bėgant produktai ir technologijos pasikeitė, „HIS GmbH“ visada siūlė panašias funkcijas, kaip antai pagalba nagrinėjant stojimo prašymus ir priimant studentus, studentų, absolventų, egzaminų ir paskaitų administravimas (21).

21

| (37) | Daugelis suinteresuotųjų šalių nurodė, kad „HIS GmbH“ atvirojo kodo ir duomenų modelis leido aukštosioms mokykloms patobulinti programinės įrangos produktus pagal savo pačių poreikius. Apskritai suinteresuotosios šalys išreiškė nuomonę, kad aptariami programinės įrangos produktai buvo labai specializuoti ir pritaikyti konkrečioms Vokietijos aukštojo mokslo sistemos funkcijoms. |
| --- | --- |

(37)

Daugelis suinteresuotųjų šalių nurodė, kad „HIS GmbH“ atvirojo kodo ir duomenų modelis leido aukštosioms mokykloms patobulinti programinės įrangos produktus pagal savo pačių poreikius. Apskritai suinteresuotosios šalys išreiškė nuomonę, kad aptariami programinės įrangos produktai buvo labai specializuoti ir pritaikyti konkrečioms Vokietijos aukštojo mokslo sistemos funkcijoms.

| (38) | Daugelis suinteresuotųjų šalių pareiškė manančios, kad dėl HIS veiklos neatsirado kliūčių įeiti į rinką. Dauguma suinteresuotųjų šalių laikosi nuomonės, kad Vokietijos aukštojo mokslo sektoriaus programinės įrangos sprendimų rinka formavosi per pastaruosius 12–14 metų, t. y. nuo 2005 ar 2007 m. Vis dėlto palyginti nedidelė grupė atkreipė dėmesį į tai, kad rinkos užuomazgų būta jau dešimtajame dešimtmetyje, nors jos portfelis buvo daug mažesnis nei „HIS GmbH“. Sutariama, kad nuo tada buvo tiekėjų, galėjusių pasiūlyti bent dalį aukštosioms mokykloms skirtų taikomųjų administravimo programų, ir kad aukštosios mokyklos galėjo laisvai rinktis vieną ar kelis iš šių tiekėjų. Vis dėlto pastabose taip pat laikomasi nuomonės, kad ir šiandien rinka dar nėra visiškai susiformavusi, nes nėra kito tiekėjo, kuris galėtų pasiūlyti visas „HIS GmbH“ teikiamas paslaugas. |
| --- | --- |

(38)

Daugelis suinteresuotųjų šalių pareiškė manančios, kad dėl HIS veiklos neatsirado kliūčių įeiti į rinką. Dauguma suinteresuotųjų šalių laikosi nuomonės, kad Vokietijos aukštojo mokslo sektoriaus programinės įrangos sprendimų rinka formavosi per pastaruosius 12–14 metų, t. y. nuo 2005 ar 2007 m. Vis dėlto palyginti nedidelė grupė atkreipė dėmesį į tai, kad rinkos užuomazgų būta jau dešimtajame dešimtmetyje, nors jos portfelis buvo daug mažesnis nei „HIS GmbH“. Sutariama, kad nuo tada buvo tiekėjų, galėjusių pasiūlyti bent dalį aukštosioms mokykloms skirtų taikomųjų administravimo programų, ir kad aukštosios mokyklos galėjo laisvai rinktis vieną ar kelis iš šių tiekėjų. Vis dėlto pastabose taip pat laikomasi nuomonės, kad ir šiandien rinka dar nėra visiškai susiformavusi, nes nėra kito tiekėjo, kuris galėtų pasiūlyti visas „HIS GmbH“ teikiamas paslaugas.

| (39) | Daugelis suinteresuotųjų šalių taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad „HIS GmbH“ nemokumas, galintis atsirasti dėl valstybės pagalbos procedūros (t. y. pagalbos susigrąžinimo), turėtų didelę įtaką Vokietijos valstybinio aukštojo mokslo sistemai. Pertvarkymas būtų labai brangus ir užtruktų daug laiko (mažiausiai 24 mėnesius ar net 8–10 metų). „HIS GmbH“ pasitraukimas iš rinkos taip pat susilpnintų konkurenciją, kurią skatina „HIS GmbH“ programinės įrangos atvirumas. Apskritai savo pastabas pateikusios Vokietijos valstybinės aukštosios mokyklos išreiškė nuomonę, kad „HIS GmbH“ teikiami vidaus organizacijos sprendimai (savarankiškumo sprendimai) atitinka jų administracinės veiklos poreikius ir turėtų būti išlaikyti. |
| --- | --- |

(39)

Daugelis suinteresuotųjų šalių taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad „HIS GmbH“ nemokumas, galintis atsirasti dėl valstybės pagalbos procedūros (t. y. pagalbos susigrąžinimo), turėtų didelę įtaką Vokietijos valstybinio aukštojo mokslo sistemai. Pertvarkymas būtų labai brangus ir užtruktų daug laiko (mažiausiai 24 mėnesius ar net 8–10 metų). „HIS GmbH“ pasitraukimas iš rinkos taip pat susilpnintų konkurenciją, kurią skatina „HIS GmbH“ programinės įrangos atvirumas. Apskritai savo pastabas pateikusios Vokietijos valstybinės aukštosios mokyklos išreiškė nuomonę, kad „HIS GmbH“ teikiami vidaus organizacijos sprendimai (savarankiškumo sprendimai) atitinka jų administracinės veiklos poreikius ir turėtų būti išlaikyti.

| (40) | Abi Italijos įmonės kritikavo sistemą ir teigė, kad „HIS GmbH“ pasinaudojo valstybės pagalba, nesuderinama su vidaus rinka. Jos palygino paramos įmonei „HIS GmbH“ sistemą su padėtimi Italijoje, kurią jie taip pat kritikavo dėl valstybės paramos suteikimo konkrečiam Italijos aukštųjų mokyklų programinės įrangos teikėjui. Viena iš tų įmonių atkreipė dėmesį į tai, kad, remiantis teismų praktika, visų pirma Sprendimu Komisija/Italija dėl viešojo administravimo programinės įrangos teikimo, duomenų apdorojimo sistemų planavimas, programinė įranga ir valdymas yra techninio pobūdžio ir todėl nepriskirtini prie viešosios valdžios vykdomų funkcijų “ (22). |
| --- | --- |

(40)

Abi Italijos įmonės kritikavo sistemą ir teigė, kad „HIS GmbH“ pasinaudojo valstybės pagalba, nesuderinama su vidaus rinka. Jos palygino paramos įmonei „HIS GmbH“ sistemą su padėtimi Italijoje, kurią jie taip pat kritikavo dėl valstybės paramos suteikimo konkrečiam Italijos aukštųjų mokyklų programinės įrangos teikėjui. Viena iš tų įmonių atkreipė dėmesį į tai, kad, remiantis teismų praktika, visų pirma Sprendimu Komisija/Italija dėl viešojo administravimo programinės įrangos teikimo, duomenų apdorojimo sistemų planavimas, programinė įranga ir valdymas yra techninio pobūdžio ir todėl nepriskirtini prie viešosios valdžios vykdomų funkcijų “ (22).

Komisija/Italija

22

3.2.   Skundo pateikėjos pastabos

Skundo pateikėjos pastabos

3.2.1.   Finansavimas yra valstybės pagalba

Finansavimas yra valstybės pagalba

3.2.1.1.   
  „HIS GmbH“ yra įmonė, vykdanti ekonominę veiklą

„HIS GmbH“ yra įmonė, vykdanti ekonominę veiklą

| (41) | Skundo pateikėja teigia, kad tai, jog subjektas laikomas įmone, visada siejama su tam tikra veikla. Nei subjekto statusas pagal nacionalinę teisę, nei klausimas, ar subjektas buvo įsteigtas pelnui gauti, nėra reikšmingi. |
| --- | --- |

(41)

Skundo pateikėja teigia, kad tai, jog subjektas laikomas įmone, visada siejama su tam tikra veikla. Nei subjekto statusas pagal nacionalinę teisę, nei klausimas, ar subjektas buvo įsteigtas pelnui gauti, nėra reikšmingi.

| (42) | Skundo pateikėjos teigimu, „HIS GmbH“ klasifikavimas kaip įmonės sprendime pradėti procedūrą, remiantis Sprendimu Compass-Datenbank (23), yra abejotinas. Tame sprendime Teisingumo Teismas nustatė, kad valstybės vykdomas įmonių duomenų atskleidimas nėra ekonominė veikla, nes jis neatskiriamas nuo tokių duomenų rinkimo, kuris yra viešosios valdžios funkcijų dalis (24). Vis dėlto, skundo pateikėjos teigimu, šioje konkurencijos byloje pateikti faktai skiriasi nuo faktinių aplinkybių, nurodytų Sprendime Compass-Datenbank. Sprendime Compass-Datenbank nagrinėjamas privačių įmonių vykdomas informacijos, susijusios su faktais ir dokumentais, įtrauktais į Austrijos įmonių registrą, atskleidimas. Kaip skiriamąjį požymį skundo pateikėja nurodo tai, kad byloje Compass-Datenbank informacijos atskleidimo veikla buvo reglamentuojama teisės aktais ir vykdoma remiantis registruotoms įmonėms įstatyme nustatyta deklaravimo pareiga ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimais. |
| --- | --- |

(42)

Skundo pateikėjos teigimu, „HIS GmbH“ klasifikavimas kaip įmonės sprendime pradėti procedūrą, remiantis Sprendimu Compass-Datenbank (23), yra abejotinas. Tame sprendime Teisingumo Teismas nustatė, kad valstybės vykdomas įmonių duomenų atskleidimas nėra ekonominė veikla, nes jis neatskiriamas nuo tokių duomenų rinkimo, kuris yra viešosios valdžios funkcijų dalis (24). Vis dėlto, skundo pateikėjos teigimu, šioje konkurencijos byloje pateikti faktai skiriasi nuo faktinių aplinkybių, nurodytų Sprendime Compass-Datenbank. Sprendime Compass-Datenbank nagrinėjamas privačių įmonių vykdomas informacijos, susijusios su faktais ir dokumentais, įtrauktais į Austrijos įmonių registrą, atskleidimas. Kaip skiriamąjį požymį skundo pateikėja nurodo tai, kad byloje Compass-Datenbank informacijos atskleidimo veikla buvo reglamentuojama teisės aktais ir vykdoma remiantis registruotoms įmonėms įstatyme nustatyta deklaravimo pareiga ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimais.

Compass-Datenbank

23

24

Compass-Datenbank

Compass-Datenbank

Compass-Datenbank

| (43) | Skundo pateikėja taip pat teigia, kad privačios įmonės pagal Vokietijos teisę gali vykdyti viešosios valdžios funkcijas, tačiau viešosios valdžios funkcijos visada perduodamos remiantis teisės aktais. Vis dėlto „HIS GmbH“ neturėjo įgaliojimų vykdyti viešosios valdžios funkcijas ar viešojo pirkimo sutarčių dėl IT paslaugų teikimo aukštosioms mokykloms ir nebuvo teisiškai įpareigota tai daryti. |
| --- | --- |

(43)

Skundo pateikėja taip pat teigia, kad privačios įmonės pagal Vokietijos teisę gali vykdyti viešosios valdžios funkcijas, tačiau viešosios valdžios funkcijos visada perduodamos remiantis teisės aktais. Vis dėlto „HIS GmbH“ neturėjo įgaliojimų vykdyti viešosios valdžios funkcijas ar viešojo pirkimo sutarčių dėl IT paslaugų teikimo aukštosioms mokykloms ir nebuvo teisiškai įpareigota tai daryti.

| (44) | Anot skundo pateikėjos, „HIS GmbH“ siūlė paslaugą, kurią pagal Vokietijos Federacinės Respublikos teisės nuostatas būtų galėjusios teikti ir privačios įmonės. Paslaugų, kurias teikia „HIS GmbH“, susiejimas su valstybės švietimo misija negalėjo panaikinti „HIS GmbH“ įmonės statuso. Aukštosios mokyklos naudojasi įvairiomis paslaugomis, įskaitant programinės įrangos paslaugas. Tai, kad jiems reikalingos programinės įrangos paslaugos, pvz., tekstų rengyklės, dar nereiškia, kad tokia paslaugų teikėja kaip „Microsoft“ nebelaikytina įmone. |
| --- | --- |

(44)

Anot skundo pateikėjos, „HIS GmbH“ siūlė paslaugą, kurią pagal Vokietijos Federacinės Respublikos teisės nuostatas būtų galėjusios teikti ir privačios įmonės. Paslaugų, kurias teikia „HIS GmbH“, susiejimas su valstybės švietimo misija negalėjo panaikinti „HIS GmbH“ įmonės statuso. Aukštosios mokyklos naudojasi įvairiomis paslaugomis, įskaitant programinės įrangos paslaugas. Tai, kad jiems reikalingos programinės įrangos paslaugos, pvz., tekstų rengyklės, dar nereiškia, kad tokia paslaugų teikėja kaip „Microsoft“ nebelaikytina įmone.

| (45) | Skundo pateikėja taip pat nurodo, jog Sprendime Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (25) Bendrasis Teismas nustatė, kad tas viešosios teisės subjektas, kuriam buvo pavesta vykdyti viešąją užduotį (šalinti nuo tam tikrų užkrečiamųjų ligų nugaišusių ir pavojų sveikatai kėlusių naminių gyvūnų gaišenas), vykdė ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(45)

Skundo pateikėja taip pat nurodo, jog Sprendime Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (25) Bendrasis Teismas nustatė, kad tas viešosios teisės subjektas, kuriam buvo pavesta vykdyti viešąją užduotį (šalinti nuo tam tikrų užkrečiamųjų ligų nugaišusių ir pavojų sveikatai kėlusių naminių gyvūnų gaišenas), vykdė ekonominę veiklą.

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz

25

| (46) | Skundo pateikėja nurodo, kad Bendrojo Teismo sprendime Ispanija/Komisija (26) ir Teisingumo Teismo sprendime Aéroport de Paris (27) nuspręsta, kad galima daryti prielaidą apie ekonominę veiklą, jei atitinkamoje rinkoje veikia kelios įmonės. Be to, skundo pateikėja cituoja dar du atvejus: Komisijos sprendimą C(2013) 2361 final byloje SA.25745 (portalas ZVG) (28) ir Komisijos sprendimą C(2009) 211 galutinis byloje N467/08 (programa AWARE-P (Advanced water management and rehabilitation in Portugal) (29). Pastaruoju atveju Komisija nustatė, kad komerciškai perspektyvios programinės įrangos, skirtos vandens ūkio infrastruktūrai pagerinti ir palaikyti, kūrimas yra ekonominė veikla. Skundo pateikėjos teigimu, byloje dėl portalo ZVG buvo nustatyta, kad teisminis pranešimas apie turto pardavimą iš varžytinių nemokumo bylose yra ne ekonominė veikla, o valdžios institucijų užduotis, grindžiama teisine pareiga ir procesine būtinybe. |
| --- | --- |

(46)

Skundo pateikėja nurodo, kad Bendrojo Teismo sprendime Ispanija/Komisija (26) ir Teisingumo Teismo sprendime Aéroport de Paris (27) nuspręsta, kad galima daryti prielaidą apie ekonominę veiklą, jei atitinkamoje rinkoje veikia kelios įmonės. Be to, skundo pateikėja cituoja dar du atvejus: Komisijos sprendimą C(2013) 2361 final byloje SA.25745 (portalas ZVG) (28) ir Komisijos sprendimą C(2009) 211 galutinis byloje N467/08 (programa AWARE-P (Advanced water management and rehabilitation in Portugal) (29). Pastaruoju atveju Komisija nustatė, kad komerciškai perspektyvios programinės įrangos, skirtos vandens ūkio infrastruktūrai pagerinti ir palaikyti, kūrimas yra ekonominė veikla. Skundo pateikėjos teigimu, byloje dėl portalo ZVG buvo nustatyta, kad teisminis pranešimas apie turto pardavimą iš varžytinių nemokumo bylose yra ne ekonominė veikla, o valdžios institucijų užduotis, grindžiama teisine pareiga ir procesine būtinybe.

Ispanija/Komisija

26

Aéroport de Paris

27

final

28

AWARE-P (Advanced water management and rehabilitation in Portugal

29

| (47) | Dėl to, skundo pateikėjos nuomone, paslaugos teikimas, susijęs su viešosios užduoties vykdymu, nereiškia, kad paslaugą teikianti įmonė neatitinka įmonės sąvokos. |
| --- | --- |

(47)

Dėl to, skundo pateikėjos nuomone, paslaugos teikimas, susijęs su viešosios užduoties vykdymu, nereiškia, kad paslaugą teikianti įmonė neatitinka įmonės sąvokos.

| (48) | Skundo pateikėja taip pat teigia, kad „HIS GmbH“ veiklai netaikytinas Sprendimas TenderNed (30). Tame sprendime Bendrasis Teismas nustatė, kad, perkančiosioms organizacijoms vykdant viešųjų pirkimų specialias funkcijas pagal galiojančius (ES ir nacionalinės) viešųjų pirkimų teisės aktus, remiamasi viešaisiais įgaliojimais (Sprendimo TenderNed 59 punktas). Skundo pateikėjos teigimu, sprendime pripažinti kriterijai, pvz., 1) patikėti įmonei teikti paslaugą, kad būtų užtikrinamas ES teisės įgyvendinimas (Sprendimo TenderNed 106 punktas), 2) veiklos laikymas visuotinės svarbos paslaugos teikimu; 3) teisinės pareigos teikti paslaugą buvimas ir 4) naudotojo nemokėjimas už paslaugą, leidžia daryti išvadą, kad „HIS GmbH“ yra įmonė. Skundo pateikėja nurodo, kad „HIS GmbH“ nebuvo kokiu nors būdu teisiškai įpareigota ar teisiškai įgaliota vykdyti savo veiklą. |
| --- | --- |

(48)

Skundo pateikėja taip pat teigia, kad „HIS GmbH“ veiklai netaikytinas Sprendimas TenderNed (30). Tame sprendime Bendrasis Teismas nustatė, kad, perkančiosioms organizacijoms vykdant viešųjų pirkimų specialias funkcijas pagal galiojančius (ES ir nacionalinės) viešųjų pirkimų teisės aktus, remiamasi viešaisiais įgaliojimais (Sprendimo TenderNed 59 punktas). Skundo pateikėjos teigimu, sprendime pripažinti kriterijai, pvz., 1) patikėti įmonei teikti paslaugą, kad būtų užtikrinamas ES teisės įgyvendinimas (Sprendimo TenderNed 106 punktas), 2) veiklos laikymas visuotinės svarbos paslaugos teikimu; 3) teisinės pareigos teikti paslaugą buvimas ir 4) naudotojo nemokėjimas už paslaugą, leidžia daryti išvadą, kad „HIS GmbH“ yra įmonė. Skundo pateikėja nurodo, kad „HIS GmbH“ nebuvo kokiu nors būdu teisiškai įpareigota ar teisiškai įgaliota vykdyti savo veiklą.

TenderNed

30

TenderNed

TenderNed

| (49) | Galiausiai skundo pateikėja pakartoja, kad HIS turėtų būti laikoma įmone tiek pagal senąją teisinę ribotos atsakomybės bendrovės formą, tiek pagal naująją teisinę formą („HIS eG“). Jos tvirtinimu, rinka ribojama dar labiau, nes HIS ir toliau gauna IT paslaugų teikimo sutartis. Dėl nuolatinio valstybės finansavimo per pastaruosius kelis dešimtmečius HIS įgijo galimybę tobulinti savo produktus ir užimti dabartinę padėtį rinkoje. |
| --- | --- |

(49)

Galiausiai skundo pateikėja pakartoja, kad HIS turėtų būti laikoma įmone tiek pagal senąją teisinę ribotos atsakomybės bendrovės formą, tiek pagal naująją teisinę formą („HIS eG“). Jos tvirtinimu, rinka ribojama dar labiau, nes HIS ir toliau gauna IT paslaugų teikimo sutartis. Dėl nuolatinio valstybės finansavimo per pastaruosius kelis dešimtmečius HIS įgijo galimybę tobulinti savo produktus ir užimti dabartinę padėtį rinkoje.

3.2.2.   Priemonės nėra esama valstybės pagalba

Priemonės nėra esama valstybės pagalba

3.2.2.1.   Aukštųjų mokyklų programinės įrangos rinka egzistavo jau prieš kelis dešimtmečius

Aukštųjų mokyklų programinės įrangos rinka egzistavo jau prieš kelis dešimtmečius

| (50) | Skundo pateikėja teigia, kad dar aštuntajame dešimtmetyje Vokietijoje ir kitose šalyse buvo įmonių, kurios veikė arba galėjo veikti aukštojo mokslo sektoriaus elektroninių duomenų tvarkymo rinkoje. Iki „HIS GmbH“ pradėjo domėtis aukštųjų mokyklų programų sistemomis, buvo ir kitų įmonių, kurios veikė visų sektorių mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtos programinės įrangos rinkoje. |
| --- | --- |

(50)

Skundo pateikėja teigia, kad dar aštuntajame dešimtmetyje Vokietijoje ir kitose šalyse buvo įmonių, kurios veikė arba galėjo veikti aukštojo mokslo sektoriaus elektroninių duomenų tvarkymo rinkoje. Iki „HIS GmbH“ pradėjo domėtis aukštųjų mokyklų programų sistemomis, buvo ir kitų įmonių, kurios veikė visų sektorių mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtos programinės įrangos rinkoje.

3.2.2.2.   Schema iš esmės pasikeitė

Schema iš esmės pasikeitė

| (51) | Skundo pateikėja tvirtina, kad remiama veikla, finansavimo struktūra ir tikslo formuluotė nuolat kito. „HIS GmbH“ įstatuose numatyti įgaliojimai buvo labai platūs ir neaiškūs. Tokia neaiški formuluotė neatitiko teisinio tikrumo reikalavimo, nes asmenys negali apginti savo teisių remdamiesi neaiškiomis formuluotėmis. Finansavimo suma buvo nustatoma vieniems metams, taigi priemonę iš tikrųjų sudaro daug metinių dotacijų. |
| --- | --- |

(51)

Skundo pateikėja tvirtina, kad remiama veikla, finansavimo struktūra ir tikslo formuluotė nuolat kito. „HIS GmbH“ įstatuose numatyti įgaliojimai buvo labai platūs ir neaiškūs. Tokia neaiški formuluotė neatitiko teisinio tikrumo reikalavimo, nes asmenys negali apginti savo teisių remdamiesi neaiškiomis formuluotėmis. Finansavimo suma buvo nustatoma vieniems metams, taigi priemonę iš tikrųjų sudaro daug metinių dotacijų.

| (52) | Subsidijuojamų produktų ir (arba) paslaugų asortimentas laikui bėgant keitėsi. Duomenų rinkimo metodai nuolat tobulėjo: aštuntajame dešimtmetyje teiktos paslaugos turi nedaug bendro su dešimtojo dešimtmečio paslaugomis (pavyzdžiui, GX moduliai (žr. 36 konstatuojamąją dalį)) ar su aukštųjų mokyklų administravimo sistemomis po 2000-ųjų. „HIS GmbH“ tikslas iš pradžių (1969 m.) buvo susieti ir įvertinti atskirų aukštųjų mokyklų pateiktus duomenis, kurie buvo reikalingi švietimo programoms rengti. „HIS GmbH“ taip pat koordinavo informacijos konsolidavimą tarp federalinės Vyriausybės ir žemių Vyriausybių. Už aukštųjų mokyklų statistiką nuo 1971 m. tapo atsakinga Federalinė statistikos tarnyba, todėl „HIS GmbH“ turėjo rasti naują veiklą. Ji sukūrė programinę įrangą, padedančią aukštosioms mokykloms generuoti duomenis, reikalingus centrinei duomenų analizei atlikti. Be to, „HIS GmbH“ sukūrė aukštojo mokslo tyrimų padalinį, kuriame vykdomos studentų apklausos. |
| --- | --- |

(52)

Subsidijuojamų produktų ir (arba) paslaugų asortimentas laikui bėgant keitėsi. Duomenų rinkimo metodai nuolat tobulėjo: aštuntajame dešimtmetyje teiktos paslaugos turi nedaug bendro su dešimtojo dešimtmečio paslaugomis (pavyzdžiui, GX moduliai (žr. 36 konstatuojamąją dalį)) ar su aukštųjų mokyklų administravimo sistemomis po 2000-ųjų. „HIS GmbH“ tikslas iš pradžių (1969 m.) buvo susieti ir įvertinti atskirų aukštųjų mokyklų pateiktus duomenis, kurie buvo reikalingi švietimo programoms rengti. „HIS GmbH“ taip pat koordinavo informacijos konsolidavimą tarp federalinės Vyriausybės ir žemių Vyriausybių. Už aukštųjų mokyklų statistiką nuo 1971 m. tapo atsakinga Federalinė statistikos tarnyba, todėl „HIS GmbH“ turėjo rasti naują veiklą. Ji sukūrė programinę įrangą, padedančią aukštosioms mokykloms generuoti duomenis, reikalingus centrinei duomenų analizei atlikti. Be to, „HIS GmbH“ sukūrė aukštojo mokslo tyrimų padalinį, kuriame vykdomos studentų apklausos.

| (53) | Anot skundo pateikėjos, 1976 m. „HIS GmbH“ ėmėsi užduoties „sukurti informacinių sistemų metodus, leidžiančius racionalizuoti ir kurti aukštojo mokslo sprendimų priėmimo pagrindus“, kurią būtų galėjusios atlikti ir kitos įmonės. Tam neprieštarautų ir tas faktas, kad tuo metu nė viena įmonė faktiškai neteikė tos pačios paslaugos. |
| --- | --- |

(53)

Anot skundo pateikėjos, 1976 m. „HIS GmbH“ ėmėsi užduoties „sukurti informacinių sistemų metodus, leidžiančius racionalizuoti ir kurti aukštojo mokslo sprendimų priėmimo pagrindus“, kurią būtų galėjusios atlikti ir kitos įmonės. Tam neprieštarautų ir tas faktas, kad tuo metu nė viena įmonė faktiškai neteikė tos pačios paslaugos.

| (54) | Anot skundo pateikėjos, devintajame ir dešimtajame dešimtmečiuose įmonės vis labiau ėmė orientuotis į aukštojo mokslo įstaigas kaip į potencialius naudotojus, kuriems reikalinga specializuota programinė įranga. Todėl „HIS GmbH“ išplėtė savo veiklos sritį ir ėmė siūlyti aukštųjų mokyklų veiklos procesų valdymo programinę įrangą, pavyzdžiui, studentų operacinę sistemą (SOS). Įstatuose numatytas verslo tikslas šios veiklos neapėmė. Taigi, teikiant valstybės pagalbą buvo remiama „HIS GmbH“ veikla rinkoje, kurioje nuo pat pradžių ji konkuravo su kitais tiekėjais. |
| --- | --- |

(54)

Anot skundo pateikėjos, devintajame ir dešimtajame dešimtmečiuose įmonės vis labiau ėmė orientuotis į aukštojo mokslo įstaigas kaip į potencialius naudotojus, kuriems reikalinga specializuota programinė įranga. Todėl „HIS GmbH“ išplėtė savo veiklos sritį ir ėmė siūlyti aukštųjų mokyklų veiklos procesų valdymo programinę įrangą, pavyzdžiui, studentų operacinę sistemą (SOS). Įstatuose numatytas verslo tikslas šios veiklos neapėmė. Taigi, teikiant valstybės pagalbą buvo remiama „HIS GmbH“ veikla rinkoje, kurioje nuo pat pradžių ji konkuravo su kitais tiekėjais.

| (55) | „HIS GmbH“ padėtis rinkoje sietina su devintuoju ir dešimtuoju dešimtmečiais. Naudojant valstybės paramą, buvo sukurti ir parduodami GX kartos HIS programinės įrangos moduliai, kuriuos beveik visos aukštosios mokyklos naudoja iki šiol. Ši valstybės parama leido „HIS GmbH“ sustiprinti savo pozicijas rinkoje, nors, pasak skundo pateikėjos, jos produktai neatitiko rinkos reikalavimų. Pasak skundo pateikėjos, 2012 m. „HIS GmbH“ paskelbė, kad nuo šiol daugiausia dėmesio skirs mažesnėms aukštosioms mokykloms, kad jos už papildomą mokestį su standartiniu paslaugų paketu galėtų įsigyti papildomų paslaugų. Tačiau šias papildomas paslaugas siūlė ir konkurentai; kai kurie jų sugebėjo pritraukti klientų. |
| --- | --- |

(55)

„HIS GmbH“ padėtis rinkoje sietina su devintuoju ir dešimtuoju dešimtmečiais. Naudojant valstybės paramą, buvo sukurti ir parduodami GX kartos HIS programinės įrangos moduliai, kuriuos beveik visos aukštosios mokyklos naudoja iki šiol. Ši valstybės parama leido „HIS GmbH“ sustiprinti savo pozicijas rinkoje, nors, pasak skundo pateikėjos, jos produktai neatitiko rinkos reikalavimų. Pasak skundo pateikėjos, 2012 m. „HIS GmbH“ paskelbė, kad nuo šiol daugiausia dėmesio skirs mažesnėms aukštosioms mokykloms, kad jos už papildomą mokestį su standartiniu paslaugų paketu galėtų įsigyti papildomų paslaugų. Tačiau šias papildomas paslaugas siūlė ir konkurentai; kai kurie jų sugebėjo pritraukti klientų.

| (56) | Skundo pateikėja pabrėžia, kad konkurencija (kaip alternatyva „HIS GmbH“ produktams) egzistavo jau dešimtajame dešimtmetyje, kai buvo įdiegtos integruotos aukštojo mokslo įstaigų administravimo sistemos. „HIS GmbH“ produkcijos pagrindinis konkurentas dėl ekonominių priežasčių pasitraukė iš rinkos; „Datenlotsen GmbH“ taip pat pasiūlė konkurencingą produktą. „Datenlotsen GmbH“ pastaraisiais metais lydėjo sėkmė – ji laimėjo daugumą iš 28 viešųjų pirkimų konkursų. |
| --- | --- |

(56)

Skundo pateikėja pabrėžia, kad konkurencija (kaip alternatyva „HIS GmbH“ produktams) egzistavo jau dešimtajame dešimtmetyje, kai buvo įdiegtos integruotos aukštojo mokslo įstaigų administravimo sistemos. „HIS GmbH“ produkcijos pagrindinis konkurentas dėl ekonominių priežasčių pasitraukė iš rinkos; „Datenlotsen GmbH“ taip pat pasiūlė konkurencingą produktą. „Datenlotsen GmbH“ pastaraisiais metais lydėjo sėkmė – ji laimėjo daugumą iš 28 viešųjų pirkimų konkursų.

| (57) | Skundo pateikėja mini kelis kitus konkurentus, kurie tuo metu, kai ji pateikė nuomonę, vykdė veiklą Vokietijoje ir kitose šalyse, taip pat pabrėžia, kad aukštosios mokyklos dažnai kūrė savo programas. Skundo pateikėja taip pat tvirtina, kad sistema, panaši į Vokietijos sistemą, buvo Ispanijoje, Prancūzijoje ir kai kuriose Italijos dalyse. |
| --- | --- |

(57)

Skundo pateikėja mini kelis kitus konkurentus, kurie tuo metu, kai ji pateikė nuomonę, vykdė veiklą Vokietijoje ir kitose šalyse, taip pat pabrėžia, kad aukštosios mokyklos dažnai kūrė savo programas. Skundo pateikėja taip pat tvirtina, kad sistema, panaši į Vokietijos sistemą, buvo Ispanijoje, Prancūzijoje ir kai kuriose Italijos dalyse.

4.   VOKIETIJOS PASTABOS

VOKIETIJOS PASTABOS

| (58) | Vokietija teigia, kad pagal Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnį visa iki 2003 m. suteikta pagalba negali būti susigrąžinta, nes suėjo senaties terminas. |
| --- | --- |

(58)

Vokietija teigia, kad pagal Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnį visa iki 2003 m. suteikta pagalba negali būti susigrąžinta, nes suėjo senaties terminas.

| (59) | Federalinės Vyriausybės nuomone, „HIS GmbH“ negavo valstybės pagalbos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(59)

Federalinės Vyriausybės nuomone, „HIS GmbH“ negavo valstybės pagalbos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

4.1.   Priemonės nėra valstybės pagalba

Priemonės nėra valstybės pagalba

4.1.1.   
  „HIS GmbH“ nėra įmonė

„HIS GmbH“ nėra įmonė

4.1.1.1.   
  „HIS GmbH“ priklauso „valstybės vidaus organizacijos sričiai“

„HIS GmbH“ priklauso „valstybės vidaus organizacijos sričiai“

| (60) | Vokietija pabrėžė, kad „HIS GmbH“ priskirtina „valstybės vidaus organizacijos sričiai“: ekonominio veiksmingumo sumetimais federalinė ir žemių Vyriausybės aukštųjų mokyklų IT sričiai skirtus išteklius sutelkė įmonėje „HIS GmbH“, antraip juos būtų turėjusi skirti kiekviena žemė ar aukštoji mokykla atskirai. Vokietija atkreipia dėmesį, kad didžioji dauguma iš 42 suinteresuotųjų šalių, pateikusių pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą, sutiko su šia nuomone. Federalinė Vyriausybė palankiai įvertino tai, kad daugelyje pastabų e teigiama, kad aukštosios mokyklos nuo pat pradžių rėmėsi „HIS GmbH“ pasiūlytais rentabiliais sprendimais. Pusėje pastabų buvo teigiama, kad be „HIS GmbH“ studijų vykdymo veikla Vokietijos aukštosiose mokyklose sutriktų. Taigi, pasak federalinės Vyriausybės, „HIS GmbH“ egzistavimas ir veikla turėtų būti laikomi esmine tinkamai veikiančios valstybinio aukštojo mokslo sistemos Vokietijoje sąlyga. |
| --- | --- |

(60)

Vokietija pabrėžė, kad „HIS GmbH“ priskirtina „valstybės vidaus organizacijos sričiai“: ekonominio veiksmingumo sumetimais federalinė ir žemių Vyriausybės aukštųjų mokyklų IT sričiai skirtus išteklius sutelkė įmonėje „HIS GmbH“, antraip juos būtų turėjusi skirti kiekviena žemė ar aukštoji mokykla atskirai. Vokietija atkreipia dėmesį, kad didžioji dauguma iš 42 suinteresuotųjų šalių, pateikusių pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą, sutiko su šia nuomone. Federalinė Vyriausybė palankiai įvertino tai, kad daugelyje pastabų e teigiama, kad aukštosios mokyklos nuo pat pradžių rėmėsi „HIS GmbH“ pasiūlytais rentabiliais sprendimais. Pusėje pastabų buvo teigiama, kad be „HIS GmbH“ studijų vykdymo veikla Vokietijos aukštosiose mokyklose sutriktų. Taigi, pasak federalinės Vyriausybės, „HIS GmbH“ egzistavimas ir veikla turėtų būti laikomi esmine tinkamai veikiančios valstybinio aukštojo mokslo sistemos Vokietijoje sąlyga.

| (61) | Anot federalinės Vyriausybės, federalinė ir žemių Vyriausybės neprivalo tokių aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos paslaugų teikimo „perduoti išorės paslaugų teikėjams“; valstybė pasilieka teisę priimti pagrindinį sprendimą, ar paslaugas teiks pati, todėl ji neprivalo šiuo tikslu eiti į rinką (31). Be to, teisę priimti šį sprendimą (32) valstybė turi ir pagal teisės aktus dėl viešojo pirkimo sutarčių sudarymo. |
| --- | --- |

(61)

Anot federalinės Vyriausybės, federalinė ir žemių Vyriausybės neprivalo tokių aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos paslaugų teikimo „perduoti išorės paslaugų teikėjams“; valstybė pasilieka teisę priimti pagrindinį sprendimą, ar paslaugas teiks pati, todėl ji neprivalo šiuo tikslu eiti į rinką (31). Be to, teisę priimti šį sprendimą (32) valstybė turi ir pagal teisės aktus dėl viešojo pirkimo sutarčių sudarymo.

31

32

| (62) | Federalinės Vyriausybės teigimu, „HIS GmbH“ įsteigta siekiant užtikrinti ilgalaikį, nuolat prieinamą paslaugų teikimą, orientuotą ne į kuo didesnį pelną, o į aukštųjų mokyklų reikmių informacinių technologijų srityje tenkinimą. „HIS GmbH“ veikė tik tiek, kiek būtina, kad aukštosios mokyklos galėtų vykdyti konstitucijoje joms numatytą misiją. |
| --- | --- |

(62)

Federalinės Vyriausybės teigimu, „HIS GmbH“ įsteigta siekiant užtikrinti ilgalaikį, nuolat prieinamą paslaugų teikimą, orientuotą ne į kuo didesnį pelną, o į aukštųjų mokyklų reikmių informacinių technologijų srityje tenkinimą. „HIS GmbH“ veikė tik tiek, kiek būtina, kad aukštosios mokyklos galėtų vykdyti konstitucijoje joms numatytą misiją.

| (63) | Nors pati „HIS GmbH“ nėra viešoji įstaiga, ji dėl savo valdymo, užduočių ir kontrolės mechanizmų (valdymą atlieka valdžios institucijos ir (arba) įstaigos, kurios taip pat nustato jos biudžetą, darbo programą ir veiklos sąlygas) turėtų būti laikoma subjektu, priklausančiu „valstybės vidaus organizacijos sričiai“. |
| --- | --- |

(63)

Nors pati „HIS GmbH“ nėra viešoji įstaiga, ji dėl savo valdymo, užduočių ir kontrolės mechanizmų (valdymą atlieka valdžios institucijos ir (arba) įstaigos, kurios taip pat nustato jos biudžetą, darbo programą ir veiklos sąlygas) turėtų būti laikoma subjektu, priklausančiu „valstybės vidaus organizacijos sričiai“.

| (64) | Federalinė Vyriausybė teigia, kad Bendrojo Teismo sprendimas Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (33), kuriame tvirtinama, kad „komunalinė įmonė“ (vok. Eigenbetrieb) gali vykdyti ekonominę veiklą, neprieštarauja pateiktam vertinimui, nes „HIS GmbH“ nevykdo jokios ekonominės veiklos. Prielaida, jog vykdoma ekonominė veikla, negali būti grindžiama tuo, kad pati „HIS GmbH“ nėra techniškai tapati valstybei ar jos smulkesniems vienetams. Jei subjektas, neatsižvelgiant į jo teisinę formą, teikia paslaugas valdžios institucijoms, siekdamas padėti joms atlikti viešąsias užduotis, tai nėra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(64)

Federalinė Vyriausybė teigia, kad Bendrojo Teismo sprendimas Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (33), kuriame tvirtinama, kad „komunalinė įmonė“ (vok. Eigenbetrieb) gali vykdyti ekonominę veiklą, neprieštarauja pateiktam vertinimui, nes „HIS GmbH“ nevykdo jokios ekonominės veiklos. Prielaida, jog vykdoma ekonominė veikla, negali būti grindžiama tuo, kad pati „HIS GmbH“ nėra techniškai tapati valstybei ar jos smulkesniems vienetams. Jei subjektas, neatsižvelgiant į jo teisinę formą, teikia paslaugas valdžios institucijoms, siekdamas padėti joms atlikti viešąsias užduotis, tai nėra ekonominė veikla.

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz

33

Eigenbetrieb

| (65) | Aptardama argumentą, kad „HIS GmbH“ veikla buvo neekonominio pobūdžio, Vokietija pabrėžia, jog mažiausiai du dešimtmečius (iki dešimtojo dešimtmečio vidurio) nebuvo aukštųjų mokyklų valdymo programinės įrangos rinkos, taigi šioje srityje pasiūla rinkoje buvo nepakankama. Aštuntajame dešimtmetyje nebuvo potencialių paslaugų teikėjų, galėjusių pasiūlyti tokias paslaugas kaip „HIS GmbH“. Pati skundo pateikėja keliuose ankstesniuose pareiškimuose teigė, kad rinka ėmė formuotis ne anksčiau kaip nuo 1993 m. Šią nuomonę patvirtino daugelis kitų suinteresuotųjų šalių, pateikusių savo pastabas, anot jų, rinka susiformavo tik pastaraisiais metais. Visapusiška aukštųjų mokyklų valdymo programinė įranga atsirado tik 2007 m. ar 2008 m., t. y. maždaug tuo metu, kai pirmosios aukštosios mokyklos pradėjo vykdyti viešųjų pirkimų procedūras. NET ir dabar, kaip pažymi federalinė Vyriausybė, remdamasi daugybe suinteresuotųjų šalių pastabų, rinkoje esantys produktai nėra tokie visapusiški kaip „HIS GmbH“ produktai. |
| --- | --- |

(65)

Aptardama argumentą, kad „HIS GmbH“ veikla buvo neekonominio pobūdžio, Vokietija pabrėžia, jog mažiausiai du dešimtmečius (iki dešimtojo dešimtmečio vidurio) nebuvo aukštųjų mokyklų valdymo programinės įrangos rinkos, taigi šioje srityje pasiūla rinkoje buvo nepakankama. Aštuntajame dešimtmetyje nebuvo potencialių paslaugų teikėjų, galėjusių pasiūlyti tokias paslaugas kaip „HIS GmbH“. Pati skundo pateikėja keliuose ankstesniuose pareiškimuose teigė, kad rinka ėmė formuotis ne anksčiau kaip nuo 1993 m. Šią nuomonę patvirtino daugelis kitų suinteresuotųjų šalių, pateikusių savo pastabas, anot jų, rinka susiformavo tik pastaraisiais metais. Visapusiška aukštųjų mokyklų valdymo programinė įranga atsirado tik 2007 m. ar 2008 m., t. y. maždaug tuo metu, kai pirmosios aukštosios mokyklos pradėjo vykdyti viešųjų pirkimų procedūras. NET ir dabar, kaip pažymi federalinė Vyriausybė, remdamasi daugybe suinteresuotųjų šalių pastabų, rinkoje esantys produktai nėra tokie visapusiški kaip „HIS GmbH“ produktai.

4.1.1.2.   
  „HIS GmbH“ paslaugos yra neatsiejama aukštųjų mokyklų neekonominės veiklos mokslinių tyrimų ir studijų vykdymo srityje dalis.

„HIS GmbH“ paslaugos yra neatsiejama aukštųjų mokyklų neekonominės veiklos mokslinių tyrimų ir studijų vykdymo srityje dalis.

| (66) | Vokietija teigia, jog, remiantis Komisijos komunikatu 2014/C 198/01 (34) (Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema; toliau – MTTPI sistema) ir Komisijos komunikatu 2012/C 8/02 (35) (Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymas kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą; toliau – VESP komunikatas), darytina išvada, kad valstybinis švietimas, organizuojamas nacionalinėje švietimo sistemoje, kurią daugiausiai ar visiškai finansuoja arba prižiūri valstybė, turėtų būti laikomas neekonomine veikla. |
| --- | --- |

(66)

Vokietija teigia, jog, remiantis Komisijos komunikatu 2014/C 198/01 (34) (Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema; toliau – MTTPI sistema) ir Komisijos komunikatu 2012/C 8/02 (35) (Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymas kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą; toliau – VESP komunikatas), darytina išvada, kad valstybinis švietimas, organizuojamas nacionalinėje švietimo sistemoje, kurią daugiausiai ar visiškai finansuoja arba prižiūri valstybė, turėtų būti laikomas neekonomine veikla.

34

35

| (67) | Federalinė Vyriausybė tvirtina, kad „HIS GmbH“ veikla iš esmės yra neekonominio pobūdžio, nes jos tikslas neatsiejamas nuo valstybės švietimo misijos, apimančios aukštųjų mokyklų personalą, finansinius ir organizacinius išteklius. Įstatuose visų pirma numatyta, kad „HIS GmbH“ tikslas – kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose. |
| --- | --- |

(67)

Federalinė Vyriausybė tvirtina, kad „HIS GmbH“ veikla iš esmės yra neekonominio pobūdžio, nes jos tikslas neatsiejamas nuo valstybės švietimo misijos, apimančios aukštųjų mokyklų personalą, finansinius ir organizacinius išteklius. Įstatuose visų pirma numatyta, kad „HIS GmbH“ tikslas – kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose.

| (68) | Federalinės Vyriausybės nuomone, konstitucijoje įtvirtinta teisė į nemokamą aukštąjį išsilavinimą negali būti užtikrinama nesant veiksmingo aukštųjų mokyklų administravimo naudojant IT, nes tuomet negalės būti vykdoma Pagrindiniame Įstatyme įtvirtinta valstybės misija užtikrinti veikiančią aukštojo mokslo sistemą, kaip nustatyta Pagrindinio Įstatymo 12 straipsnio 1 dalies pirmame sakinyje (36). Studijų vykdymo veikla sutriktų, jei valstybinėms aukštosioms mokykloms trūktų veiksmingų specializuotų EDA priemonių administraciniam darbui atlikti. Vokietija pakartoja, kad net ir dabar privatūs paslaugų teikėjai nenori arba negali teikti IT paslaugų, kurios tenkintų visus aukštųjų mokyklų poreikius. |
| --- | --- |

(68)

Federalinės Vyriausybės nuomone, konstitucijoje įtvirtinta teisė į nemokamą aukštąjį išsilavinimą negali būti užtikrinama nesant veiksmingo aukštųjų mokyklų administravimo naudojant IT, nes tuomet negalės būti vykdoma Pagrindiniame Įstatyme įtvirtinta valstybės misija užtikrinti veikiančią aukštojo mokslo sistemą, kaip nustatyta Pagrindinio Įstatymo 12 straipsnio 1 dalies pirmame sakinyje (36). Studijų vykdymo veikla sutriktų, jei valstybinėms aukštosioms mokykloms trūktų veiksmingų specializuotų EDA priemonių administraciniam darbui atlikti. Vokietija pakartoja, kad net ir dabar privatūs paslaugų teikėjai nenori arba negali teikti IT paslaugų, kurios tenkintų visus aukštųjų mokyklų poreikius.

36

| (69) | Federalinė Vyriausybė atmeta skundo pateikėjos argumentą, kad pozicijos, jog „HIS GmbH“ nėra įmonė, nepatvirtina Sprendimas Compass-Datenbank. Vokietijos teigimu, klausimas, ar „HIS GmbH“ turi viešuosius įgaliojimus, neturi reikšmės. Iš tikrųjų Sprendime Compass-Datenbank nustatyta, kad paslaugos, neatsiejamos nuo viešosios sutarties vykdymo, turi būti laikomos neekonomine veikla (37). Jau sprendime pradėti procedūrą buvo pažymėta, kad atsižvelgiant į sprendimą Compass-Datenbank„HIS GmbH“ paslaugos gali būti laikomos neekonomine veikla, „būtina“ viešajai sutarčiai vykdyti (38). Federalinė Vyriausybė taip pat teigia, jog skundo pateikėja teisingai pabrėžė, kad ne visos paslaugos, kurių aukštosioms mokykloms reikia kasdienei veiklai vykdyti, kaip antai licencijų naudojimas ar nekilnojamojo turto nuoma, yra veikla, neatsiejama nuo valstybinio švietimo misijos. Vis dėlto Vokietija aiškina, kad paslaugos, specialiai pritaikytos aukštųjų mokyklų poreikiams, yra neatsiejamos nuo aukštųjų mokyklų „viešųjų“ užduočių vykdymo tik jei pakeičia jų pačių paslaugas, kurios yra nepaprastai svarbios vykdant viešąją sutartį (39) ir kurių rinkoje yra nepakankamai. Vokietija taip pat pabrėžia, kad pati „HIS GmbH“ neturi turėti viešųjų įgaliojimų ar viešosios sutarties švietimo sektoriuje, kad jai galėtų būti taikomas Sprendimas Compass-Datenbank. |
| --- | --- |

(69)

Federalinė Vyriausybė atmeta skundo pateikėjos argumentą, kad pozicijos, jog „HIS GmbH“ nėra įmonė, nepatvirtina Sprendimas Compass-Datenbank. Vokietijos teigimu, klausimas, ar „HIS GmbH“ turi viešuosius įgaliojimus, neturi reikšmės. Iš tikrųjų Sprendime Compass-Datenbank nustatyta, kad paslaugos, neatsiejamos nuo viešosios sutarties vykdymo, turi būti laikomos neekonomine veikla (37). Jau sprendime pradėti procedūrą buvo pažymėta, kad atsižvelgiant į sprendimą Compass-Datenbank„HIS GmbH“ paslaugos gali būti laikomos neekonomine veikla, „būtina“ viešajai sutarčiai vykdyti (38). Federalinė Vyriausybė taip pat teigia, jog skundo pateikėja teisingai pabrėžė, kad ne visos paslaugos, kurių aukštosioms mokykloms reikia kasdienei veiklai vykdyti, kaip antai licencijų naudojimas ar nekilnojamojo turto nuoma, yra veikla, neatsiejama nuo valstybinio švietimo misijos. Vis dėlto Vokietija aiškina, kad paslaugos, specialiai pritaikytos aukštųjų mokyklų poreikiams, yra neatsiejamos nuo aukštųjų mokyklų „viešųjų“ užduočių vykdymo tik jei pakeičia jų pačių paslaugas, kurios yra nepaprastai svarbios vykdant viešąją sutartį (39) ir kurių rinkoje yra nepakankamai. Vokietija taip pat pabrėžia, kad pati „HIS GmbH“ neturi turėti viešųjų įgaliojimų ar viešosios sutarties švietimo sektoriuje, kad jai galėtų būti taikomas Sprendimas Compass-Datenbank.

Compass-Datenbank

Compass-Datenbank

37

Compass-Datenbank

38

39

Compass-Datenbank

| (70) | Atsižvelgdama į vienos iš Italijos įmonių pateiktas pastabas (40) (žr. 40 konstatuojamąją dalį), federalinė Vyriausybė, aiškindama Sprendimą Komisija/Italija (41), pateikia labiau diferencijuotus argumentus dėl neatskiriamumo principo. Vokietijos tvirtinimu, sprendime 1) nėra teiginio, kad programinė įranga ir IT paslaugos gali būti per se atskirtos nuo viešųjų įgaliojimų vykdymo ar viešųjų užduočių atlikimo, taip pat 2) jame daroma nuoroda į įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas nuostatas (42). Galiausiai, Vokietijos teigimu, sprendime nurodoma, kad tokios Italijos pozicijos priežastis – konfidencialių duomenų tvarkymas. Federalinė Vyriausybė teigia, kad sprendimas byloje Komisija/Italija nepaneigia jos argumento dėl „neatskiriamumo“ principo nagrinėjamoje byloje. Be labai skirtingų aplinkybių (viešojo administravimo sistema, palyginti su aukštosioms mokykloms skirta programine įranga), teisinio pagrindo (įsisteigimo laisvė ir laisvė teikti paslaugas, palyginti su valstybės pagalbos taisyklėmis) ir galimų tam tikro tipo įmonių kaip rangovų pasirinkimo motyvų (konfidencialumas), yra ir kitų priežasčių: labai skiriasi faktai, kuriais grindžiamas tas sprendimas, ir šios nagrinėjamos konkurencijos bylos faktinės aplinkybės. Anot Vokietijos, čia aptariama aukštosioms mokykloms skirta programinė įranga turi būti pritaikyta konkretiems jų administravimo poreikiams. Be to, rinkoje nebuvo panašaus aukštųjų mokyklų administravimo programinės įrangos produktų asortimento. Galiausiai Vokietija teigia, kad Sprendime Compass-Datenbank pagrįstai nedaroma nuorodos į Sprendimą Komisija/Italija. |
| --- | --- |

(70)

Atsižvelgdama į vienos iš Italijos įmonių pateiktas pastabas (40) (žr. 40 konstatuojamąją dalį), federalinė Vyriausybė, aiškindama Sprendimą Komisija/Italija (41), pateikia labiau diferencijuotus argumentus dėl neatskiriamumo principo. Vokietijos tvirtinimu, sprendime 1) nėra teiginio, kad programinė įranga ir IT paslaugos gali būti per se atskirtos nuo viešųjų įgaliojimų vykdymo ar viešųjų užduočių atlikimo, taip pat 2) jame daroma nuoroda į įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas nuostatas (42). Galiausiai, Vokietijos teigimu, sprendime nurodoma, kad tokios Italijos pozicijos priežastis – konfidencialių duomenų tvarkymas. Federalinė Vyriausybė teigia, kad sprendimas byloje Komisija/Italija nepaneigia jos argumento dėl „neatskiriamumo“ principo nagrinėjamoje byloje. Be labai skirtingų aplinkybių (viešojo administravimo sistema, palyginti su aukštosioms mokykloms skirta programine įranga), teisinio pagrindo (įsisteigimo laisvė ir laisvė teikti paslaugas, palyginti su valstybės pagalbos taisyklėmis) ir galimų tam tikro tipo įmonių kaip rangovų pasirinkimo motyvų (konfidencialumas), yra ir kitų priežasčių: labai skiriasi faktai, kuriais grindžiamas tas sprendimas, ir šios nagrinėjamos konkurencijos bylos faktinės aplinkybės. Anot Vokietijos, čia aptariama aukštosioms mokykloms skirta programinė įranga turi būti pritaikyta konkretiems jų administravimo poreikiams. Be to, rinkoje nebuvo panašaus aukštųjų mokyklų administravimo programinės įrangos produktų asortimento. Galiausiai Vokietija teigia, kad Sprendime Compass-Datenbank pagrįstai nedaroma nuorodos į Sprendimą Komisija/Italija.

40

Komisija/Italija

41

per se

42

Komisija/Italija

Compass-Datenbank

Komisija/Italija

| (71) | Vokietija komentuoja kitas pastabas sprendime pradėti procedūrą, susijusias su klausimu, ar „HIS GmbH“ yra įmonė. Dėl klausimo, ar aukštosios mokyklos naudojosi „HIS GmbH“ produktais vien tik neekonominiais tikslais (žr. 26 konstatuojamosios dalies b punktą), Vokietija teigia, kad neaišku, kaip aukštosios mokyklos galėtų šiuos produktus naudoti kitaip. Vokietija pabrėžia, kad produktai nėra specialiai sukurti ekonominei veiklai vykdyti (pvz., suaugusiųjų švietimo sričiai). Aiškinantis klausimą, ar dotacijos yra valstybės pagalba, pagrindinis klausimas, pasak federalinės Vyriausybės, buvo tai, ar „HIS GmbH“ teikiamos paslaugos yra neatsiejamos nuo valstybės švietimo misijos vykdymo. Tuo pačiu principu Vokietija pasirėmė argumentuodama dėl prielaidos, kad „HIS GmbH“ programinė įranga apima ir su personalo ir finansų valdymu susijusius elementus (žr. 26 konstatuojamosios dalies a punktą), tačiau taip pat pažymėjo, kad aptariami programinės įrangos produktai nėra bendroji finansų arba personalo valdymo programinė įranga. |
| --- | --- |

(71)

Vokietija komentuoja kitas pastabas sprendime pradėti procedūrą, susijusias su klausimu, ar „HIS GmbH“ yra įmonė. Dėl klausimo, ar aukštosios mokyklos naudojosi „HIS GmbH“ produktais vien tik neekonominiais tikslais (žr. 26 konstatuojamosios dalies b punktą), Vokietija teigia, kad neaišku, kaip aukštosios mokyklos galėtų šiuos produktus naudoti kitaip. Vokietija pabrėžia, kad produktai nėra specialiai sukurti ekonominei veiklai vykdyti (pvz., suaugusiųjų švietimo sričiai). Aiškinantis klausimą, ar dotacijos yra valstybės pagalba, pagrindinis klausimas, pasak federalinės Vyriausybės, buvo tai, ar „HIS GmbH“ teikiamos paslaugos yra neatsiejamos nuo valstybės švietimo misijos vykdymo. Tuo pačiu principu Vokietija pasirėmė argumentuodama dėl prielaidos, kad „HIS GmbH“ programinė įranga apima ir su personalo ir finansų valdymu susijusius elementus (žr. 26 konstatuojamosios dalies a punktą), tačiau taip pat pažymėjo, kad aptariami programinės įrangos produktai nėra bendroji finansų arba personalo valdymo programinė įranga.

4.1.1.3.   Galima ekonominė veikla (pardavimas privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms) buvo nereikšminga ir neturėjo jokio pagalbos pobūdžio

Galima ekonominė veikla (pardavimas privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms) buvo nereikšminga ir neturėjo jokio pagalbos pobūdžio

| (72) | Dėl „HIS GmbH“ IT paslaugų teikimo privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, Vokietija teigia, kad ši veikla nebuvo susijusi su valstybės pagalba, nes:






  a) | „HIS GmbH“ veiklos naudos gavėjai iš užsienio daugiausia yra valstybinės aukštosios mokyklos, taigi ekonominės veiklos nevykdantys subjektai; |
| --- | --- | --- |

(72)

Dėl „HIS GmbH“ IT paslaugų teikimo privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, Vokietija teigia, kad ši veikla nebuvo susijusi su valstybės pagalba, nes:

a)

„HIS GmbH“ veiklos naudos gavėjai iš užsienio daugiausia yra valstybinės aukštosios mokyklos, taigi ekonominės veiklos nevykdantys subjektai;

| b) | „HIS GmbH“ veiklos, susijusios su šia klientų grupe, apskaita yra atskirta nuo „HIS GmbH“ programinės įrangos teikimo Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms apskaitos; |
| --- | --- |

b)

„HIS GmbH“ veiklos, susijusios su šia klientų grupe, apskaita yra atskirta nuo „HIS GmbH“ programinės įrangos teikimo Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms apskaitos;

| c) | darbuotojų darbo laiko, skiriamo individualioms užduotims ir projektams, apskaita vykdoma atskiroje vidinėje sistemoje; |
| --- | --- |

c)

darbuotojų darbo laiko, skiriamo individualioms užduotims ir projektams, apskaita vykdoma atskiroje vidinėje sistemoje;

| d) | personalo ir materialinės išlaidos, kurios galėtų būti tiesiogiai priskiriamos personalui, kuriam patikėtos individualios užduotys ir projektai, suskirstytos pagal tai, kiek valandų kiekvienas darbuotojas užtruko atlikdamas atitinkamą užduotį ar projektą; |
| --- | --- |

d)

personalo ir materialinės išlaidos, kurios galėtų būti tiesiogiai priskiriamos personalui, kuriam patikėtos individualios užduotys ir projektai, suskirstytos pagal tai, kiek valandų kiekvienas darbuotojas užtruko atlikdamas atitinkamą užduotį ar projektą;

| e) | pridėtinės išlaidos proporcingai paskirstytos atskiroms užduotims ir projektams; |
| --- | --- |

e)

pridėtinės išlaidos proporcingai paskirstytos atskiroms užduotims ir projektams;

| f) | paslaugų, kurias „HIS GmbH“ teikė aukštosioms mokykloms, naudojimas ekonominiais tikslais pagal MTTPI sistemą (43) yra pagalbinė veikla, dėl to „HIS GmbH“ paslaugų finansavimas neprarado savo neekonominio pobūdžio. |
| --- | --- |

f)

paslaugų, kurias „HIS GmbH“ teikė aukštosioms mokykloms, naudojimas ekonominiais tikslais pagal MTTPI sistemą (43) yra pagalbinė veikla, dėl to „HIS GmbH“ paslaugų finansavimas neprarado savo neekonominio pobūdžio.

43

| (73) | Anot Vokietijos, tai, kad „HIS GmbH“ nesiūlė rinką iškraipančių mažų kainų (žr. 17 konstatuojamąją dalį), patvirtina ir tai, kad ji negalėjo būti pranašesnė konkursuose komercinių paslaugų teikėjų atžvilgiu, net jei kainos, už kurias ji siūlė savo paslaugas, apsiribojo išlaidų padengimu. Pasak federalinės Vyriausybės, „HIS GmbH“ nuo 2012 m. nebedalyvavo privačių ir užsienio aukštųjų mokyklų konkursuose, nes tais metais prasidėjo Vokietijos diskusijos su Komisija dėl „HIS GmbH“ veiklos. |
| --- | --- |

(73)

Anot Vokietijos, tai, kad „HIS GmbH“ nesiūlė rinką iškraipančių mažų kainų (žr. 17 konstatuojamąją dalį), patvirtina ir tai, kad ji negalėjo būti pranašesnė konkursuose komercinių paslaugų teikėjų atžvilgiu, net jei kainos, už kurias ji siūlė savo paslaugas, apsiribojo išlaidų padengimu. Pasak federalinės Vyriausybės, „HIS GmbH“ nuo 2012 m. nebedalyvavo privačių ir užsienio aukštųjų mokyklų konkursuose, nes tais metais prasidėjo Vokietijos diskusijos su Komisija dėl „HIS GmbH“ veiklos.

| (74) | Federalinė Vyriausybė teigia, kad net jei visa „HIS GmbH“ veikla, susijusi su privačiomis Vokietijos aukštosiomis mokyklomis ir užsienio aukštosiomis mokyklomis, būtų buvusi ekonominio pobūdžio, šios veiklos apimtis, išreikšta gaunamų pajamų dalimi nuo visų „HIS GmbH“ pajamų, buvo nedidelė. Vokietija pateikė informaciją apie 1) pajamas, gautas HIS IT 2003–2013 m. laikotarpiu iš programinės įrangos paslaugų teikimo privačioms ir užsienio aukštosioms mokykloms, ir 2) šių pajamų dalį nuo bendrų pajamų. Pajamos buvo nuo 25 800 EUR (2003 m.) iki 220 330 EUR (2010 m.); tai sudarė nuo 0,45 % (2003 m.) iki 1,73 % (2008 m.) visų HIS IT pajamų atitinkamais metais. Pagal MTTPI sistemos 20 punktą šiais skaičiais apibūdinama veikla turėtų būti laikoma „pagalbine veikla“ (žr. 72 konstatuojamosios dalies f punktą). |
| --- | --- |

(74)

Federalinė Vyriausybė teigia, kad net jei visa „HIS GmbH“ veikla, susijusi su privačiomis Vokietijos aukštosiomis mokyklomis ir užsienio aukštosiomis mokyklomis, būtų buvusi ekonominio pobūdžio, šios veiklos apimtis, išreikšta gaunamų pajamų dalimi nuo visų „HIS GmbH“ pajamų, buvo nedidelė. Vokietija pateikė informaciją apie 1) pajamas, gautas HIS IT 2003–2013 m. laikotarpiu iš programinės įrangos paslaugų teikimo privačioms ir užsienio aukštosioms mokykloms, ir 2) šių pajamų dalį nuo bendrų pajamų. Pajamos buvo nuo 25 800 EUR (2003 m.) iki 220 330 EUR (2010 m.); tai sudarė nuo 0,45 % (2003 m.) iki 1,73 % (2008 m.) visų HIS IT pajamų atitinkamais metais. Pagal MTTPI sistemos 20 punktą šiais skaičiais apibūdinama veikla turėtų būti laikoma „pagalbine veikla“ (žr. 72 konstatuojamosios dalies f punktą).

| (75) | Vokietija taip pat teigia, kad Vokietijos privačioms aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms suteiktos dotacijos neviršijo Reglamente (ES) Nr. 1407/2013 nustatytos 200 000 EUR de minimis ribos bet kuriuo trejų metų iš eilės laikotarpiu (44) nuo 2003 m. iki 2013 m. Taip atsitiko dėl to, kad aukštųjų mokyklų indėlis į visas HIS IT paslaugų teikimo išlaidas 2002–2013 m. laikotarpiu sudarė nuo 34,5 % iki 74,1 % visų išlaidų. Jei iš privačių Vokietijos aukštųjų mokyklų ir užsienio aukštųjų mokyklų gauta pajamų dalis būtų lyginama su visomis HIS IT pajamomis (74 konstatuojamojoje dalyje nurodyta procentinė dalis: nuo 0,45 % iki 1,73 %), apskaičiuojant pagal bendrą HIS IT finansavimą, atėmus nuosavą aukštųjų mokyklų įnašą, sumos bet kuriuo trejų metų iš eilės laikotarpiu nebūtų viršijusios 200 000 EUR.

  1 lentelė


  Bendra HIS IT kiekvienais metais ir per pastaruosius dvejus metus skirtų tiesioginių dotacijų suma










  Metai | Tiesioginės dotacijos HIS IT, neįtraukiant aukštųjų mokyklų mokamų mokesčių (rinkliavų) (mln. EUR per metus) | Pajamų iš paslaugų privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms procentinė dalis (%) | Tiesioginės dotacijos dydis, palyginti su pajamų iš paslaugų privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms procentine dalimi (EUR per metus) | Bendra HIS IT kiekvienais metais ir per pastaruosius dvejus metus skirtų tiesioginių dotacijų suma (EUR) 2005 = 2003 + 2004 + 2005 2006 = 2004 + 2005 + 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 3,7 | 0,45 | 16 650 | 16 650 |
| 2004 | 3,8 | 0,86 | 32 680 | 49 330 |
| 2005 | 3,8 | 1,06 | 40 280 | 89 610 |
| 2006 | 3,8 | 0,86 | 32 680 | 105 640 |
| 2007 | 3,7 | 1,2 | 44 400 | 117 360 |
| 2008 | 3,8 | 1,73 | 65 740 | 142 820 |
| 2009 | 3,9 | 1,54 | 60 060 | 170 200 |
| 2010 | 4,1 | 1,72 | 70 520 | 196 320 |
| 2011 | 4,0 | 1,27 | 50 800 | 181 380 |
| 2012 | 4,2 | 0,96 | 40 320 | 161 640 |
| 2013 | 4,2 | 0,70 | 29 400 | 120 520 |

(75)

Vokietija taip pat teigia, kad Vokietijos privačioms aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms suteiktos dotacijos neviršijo Reglamente (ES) Nr. 1407/2013 nustatytos 200 000 EUR de minimis ribos bet kuriuo trejų metų iš eilės laikotarpiu (44) nuo 2003 m. iki 2013 m. Taip atsitiko dėl to, kad aukštųjų mokyklų indėlis į visas HIS IT paslaugų teikimo išlaidas 2002–2013 m. laikotarpiu sudarė nuo 34,5 % iki 74,1 % visų išlaidų. Jei iš privačių Vokietijos aukštųjų mokyklų ir užsienio aukštųjų mokyklų gauta pajamų dalis būtų lyginama su visomis HIS IT pajamomis (74 konstatuojamojoje dalyje nurodyta procentinė dalis: nuo 0,45 % iki 1,73 %), apskaičiuojant pagal bendrą HIS IT finansavimą, atėmus nuosavą aukštųjų mokyklų įnašą, sumos bet kuriuo trejų metų iš eilės laikotarpiu nebūtų viršijusios 200 000 EUR.

de minimis

44

1 lentelė

1 lentelė

Bendra HIS IT kiekvienais metais ir per pastaruosius dvejus metus skirtų tiesioginių dotacijų suma

Bendra HIS IT kiekvienais metais ir per pastaruosius dvejus metus skirtų tiesioginių dotacijų suma

Metai

Tiesioginės dotacijos HIS IT, neįtraukiant aukštųjų mokyklų mokamų mokesčių (rinkliavų) (mln. EUR per metus)

Pajamų iš paslaugų privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms procentinė dalis (%)

Tiesioginės dotacijos dydis, palyginti su pajamų iš paslaugų privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms procentine dalimi (EUR per metus)

Bendra HIS IT kiekvienais metais ir per pastaruosius dvejus metus skirtų tiesioginių dotacijų suma (EUR) 2005 = 2003 + 2004 + 2005 2006 = 2004 + 2005 + 2006

2003

3,7

0,45

16 650

16 650

2004

3,8

0,86

32 680

49 330

2005

3,8

1,06

40 280

89 610

2006

3,8

0,86

32 680

105 640

2007

3,7

1,2

44 400

117 360

2008

3,8

1,73

65 740

142 820

2009

3,9

1,54

60 060

170 200

2010

4,1

1,72

70 520

196 320

2011

4,0

1,27

50 800

181 380

2012

4,2

0,96

40 320

161 640

2013

4,2

0,70

29 400

120 520

4.1.2.   
  „HIS GmbH“ neįgijo atrankinio pranašumo

„HIS GmbH“ neįgijo atrankinio pranašumo

4.1.2.1.   Atrankinis pranašumas dėl tiesioginių dotacijų

Atrankinis pranašumas dėl tiesioginių dotacijų

| (76) | Remdamasi daugeliu pateiktų pastabų, Vokietija teigia, kad „HIS GmbH“ dėl tiesioginių dotacijų neįgijo pranašumo, nes veikė kaip tarpininkė, kaip nurodyta MTTPI sistemos 2.1.2 skirsnio 22 punkte (45). Visas „pranašumas“ buvo perduotas aukštosioms mokykloms, kurios galėjo naudotis šiomis paslaugomis už pagrįstą kainą. |
| --- | --- |

(76)

Remdamasi daugeliu pateiktų pastabų, Vokietija teigia, kad „HIS GmbH“ dėl tiesioginių dotacijų neįgijo pranašumo, nes veikė kaip tarpininkė, kaip nurodyta MTTPI sistemos 2.1.2 skirsnio 22 punkte (45). Visas „pranašumas“ buvo perduotas aukštosioms mokykloms, kurios galėjo naudotis šiomis paslaugomis už pagrįstą kainą.

45

| (77) | Be to, Vokietija pakartoja argumentą, kad pranašumą įgijo „HIS GmbH“ savininkai, t. y. federalinė ir žemių Vyriausybės, nes aukštųjų mokyklų finansavimo išlaidos buvo mažesnės dėl pelno nesiekiančios „HIS GmbH“, kuri teikė šias paslaugas, veiklos. Šiuo atžvilgiu valstybė elgėsi racionaliai pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Kelios pastabų pateikusios suinteresuotosios šalys teigė, kad buvo ekonomiškai racionalu sutelkti IT išteklius įmonėje „HIS GmbH“ ir taip siūlyti juos aukštosioms mokykloms. |
| --- | --- |

(77)

Be to, Vokietija pakartoja argumentą, kad pranašumą įgijo „HIS GmbH“ savininkai, t. y. federalinė ir žemių Vyriausybės, nes aukštųjų mokyklų finansavimo išlaidos buvo mažesnės dėl pelno nesiekiančios „HIS GmbH“, kuri teikė šias paslaugas, veiklos. Šiuo atžvilgiu valstybė elgėsi racionaliai pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Kelios pastabų pateikusios suinteresuotosios šalys teigė, kad buvo ekonomiškai racionalu sutelkti IT išteklius įmonėje „HIS GmbH“ ir taip siūlyti juos aukštosioms mokykloms.

4.1.2.2.   Atrankinis pranašumas dėl atleidimo nuo mokesčių

Atrankinis pranašumas dėl atleidimo nuo mokesčių

| (78) | Vokietija teigia, kad atleidimas nuo mokesčių nesuteikė „HIS GmbH“ pranašumo ir jį lėmė tinkamas Vokietijos mokesčių teisės taikymas. Pagal Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalies 9 punktą (46) ir Verslo mokesčio įstatymo 3 straipsnio 1 dalies 6 punktą (47), kartu su Mokesčių kodekso (48) 51 ir paskesniais straipsniais, pelno nesiekiančioms organizacijoms pelno ir verslo mokestis netaikomas, jeigu jos nevykdo ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(78)

Vokietija teigia, kad atleidimas nuo mokesčių nesuteikė „HIS GmbH“ pranašumo ir jį lėmė tinkamas Vokietijos mokesčių teisės taikymas. Pagal Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalies 9 punktą (46) ir Verslo mokesčio įstatymo 3 straipsnio 1 dalies 6 punktą (47), kartu su Mokesčių kodekso (48) 51 ir paskesniais straipsniais, pelno nesiekiančioms organizacijoms pelno ir verslo mokestis netaikomas, jeigu jos nevykdo ekonominės veiklos.

46

47

48

| (79) | Vokietija laikosi nuomonės, jog sprendime pradėti procedūrą pateikta preliminari išvada, kad dėl mažesnės mokestinės naštos „HIS GmbH“ įgijo pranašumą, klaidinga, nes „HIS GmbH“ neturėjo mokėti jokio pelno ar verslo mokesčio. Kaip pelno nesiekianti organizacija, apibrėžta atitinkamuose Vokietijos mokesčių teisės aktuose, „HIS GmbH“ negavo apmokestinamųjų pajamų, apibrėžtų Pelno mokesčio įstatymo (49) 7 ir paskesniuose straipsniuose, arba verslo pajamų, apibrėžtų Verslo mokesčio įstatymo (50) 6 ir paskesniuose straipsniuose. „HIS GmbH“ niekada negavo jokio pelno, kuris būtų galėjęs būti apmokestinamas. Todėl „HIS GmbH“ mokestinė našta buvo lygi nuliui ir tokia būtų buvusi net ir be atleidimo nuo mokesčių. |
| --- | --- |

(79)

Vokietija laikosi nuomonės, jog sprendime pradėti procedūrą pateikta preliminari išvada, kad dėl mažesnės mokestinės naštos „HIS GmbH“ įgijo pranašumą, klaidinga, nes „HIS GmbH“ neturėjo mokėti jokio pelno ar verslo mokesčio. Kaip pelno nesiekianti organizacija, apibrėžta atitinkamuose Vokietijos mokesčių teisės aktuose, „HIS GmbH“ negavo apmokestinamųjų pajamų, apibrėžtų Pelno mokesčio įstatymo (49) 7 ir paskesniuose straipsniuose, arba verslo pajamų, apibrėžtų Verslo mokesčio įstatymo (50) 6 ir paskesniuose straipsniuose. „HIS GmbH“ niekada negavo jokio pelno, kuris būtų galėjęs būti apmokestinamas. Todėl „HIS GmbH“ mokestinė našta buvo lygi nuliui ir tokia būtų buvusi net ir be atleidimo nuo mokesčių.

49

50

| (80) | Vokietijos teigimu, skundo pateikėja preliminaraus tyrimo etape, atrodo, pripažino, kad atleidimas nuo mokesčių buvo susijęs su tuo, kad „HIS GmbH“ nesiekė pelno, ir nurodė jos (kas)metinius nuostolius. |
| --- | --- |

(80)

Vokietijos teigimu, skundo pateikėja preliminaraus tyrimo etape, atrodo, pripažino, kad atleidimas nuo mokesčių buvo susijęs su tuo, kad „HIS GmbH“ nesiekė pelno, ir nurodė jos (kas)metinius nuostolius.

| (81) | Anot Vokietijos, tariamos mokesčių lengvatos nesuteikė atrankinio pranašumo, nes „HIS GmbH“ nebuvo traktuojama kitaip nei kitos ne pelno įmonės. |
| --- | --- |

(81)

Anot Vokietijos, tariamos mokesčių lengvatos nesuteikė atrankinio pranašumo, nes „HIS GmbH“ nebuvo traktuojama kitaip nei kitos ne pelno įmonės.

| (82) | Galiausiai Vokietija tvirtina, kad skundo pateikėja nenurodė atleidimo nuo mokesčių kaip atskiro skundo pagrindo. Skunde tik konstatuota, kad įmonei „HIS GmbH“„gali būti suteikta <...> mokesčių lengvatų“ (išskirta tik čia). Išsamesni argumentai buvo pateikti tik dėl „HIS eG“ tariamai suteiktų mokesčių lengvatų. |
| --- | --- |

(82)

Galiausiai Vokietija tvirtina, kad skundo pateikėja nenurodė atleidimo nuo mokesčių kaip atskiro skundo pagrindo. Skunde tik konstatuota, kad įmonei „HIS GmbH“„gali būti suteikta <...> mokesčių lengvatų“ (išskirta tik čia). Išsamesni argumentai buvo pateikti tik dėl „HIS eG“ tariamai suteiktų mokesčių lengvatų.

gali būti

4.2.   Priemonės nuo 1976 m. yra esama valstybės pagalba

Priemonės nuo 1976 m. yra esama valstybės pagalba

| (83) | Be to, Vokietija teigia, kad net jei valstybės finansavimas būtų laikomas valstybės pagalba, jos susigrąžinti neįmanoma, nes nuo 1976 m. priemonės buvo apsaugotos kaip „esama pagalba“, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje (51). Pagal šią nuostatą priemonės, kurios jų patvirtinimo metu nebuvo pagalba, gali ja tapti vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi. Remiantis teismų praktika (52), būtina išankstinė esamos pagalbos apsaugos sąlyga yra atitiktis reikalavimui, kad priemonė iš esmės nepasikeistų nuo tada, kai ji tapo pagalba. Priešingu atveju pakeitimas sukurtų naują pagalbos priemonę. |
| --- | --- |

(83)

Be to, Vokietija teigia, kad net jei valstybės finansavimas būtų laikomas valstybės pagalba, jos susigrąžinti neįmanoma, nes nuo 1976 m. priemonės buvo apsaugotos kaip „esama pagalba“, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje (51). Pagal šią nuostatą priemonės, kurios jų patvirtinimo metu nebuvo pagalba, gali ja tapti vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi. Remiantis teismų praktika (52), būtina išankstinė esamos pagalbos apsaugos sąlyga yra atitiktis reikalavimui, kad priemonė iš esmės nepasikeistų nuo tada, kai ji tapo pagalba. Priešingu atveju pakeitimas sukurtų naują pagalbos priemonę.

51

52

| (84) | Vokietija teigia, jog esamai pagalbai taikoma teisinė apsauga, išskyrus atvejus, kai Komisija nustato, kad ji nesuderinama su vidaus rinka (53), ir nurodo būsimas tikslines priemones, kurių reikia imtis (žr. SESV 108 straipsnio 1 dalį (54) ir Reglamento (ES) 2015/1589 (55) 22 straipsnį). Šio principo išimtis taikoma tik tuo atveju, jei veikla yra liberalizuota Sąjungos teisės aktu. Kadangi nė vienas iš šių veiksmų nebuvo atliktas, priemonių taikymo pradžioje nebuvo rinkos ir priemonės nebuvo iš esmės keičiamos, jos turi būti laikomos teisėta esama pagalba. |
| --- | --- |

(84)

Vokietija teigia, jog esamai pagalbai taikoma teisinė apsauga, išskyrus atvejus, kai Komisija nustato, kad ji nesuderinama su vidaus rinka (53), ir nurodo būsimas tikslines priemones, kurių reikia imtis (žr. SESV 108 straipsnio 1 dalį (54) ir Reglamento (ES) 2015/1589 (55) 22 straipsnį). Šio principo išimtis taikoma tik tuo atveju, jei veikla yra liberalizuota Sąjungos teisės aktu. Kadangi nė vienas iš šių veiksmų nebuvo atliktas, priemonių taikymo pradžioje nebuvo rinkos ir priemonės nebuvo iš esmės keičiamos, jos turi būti laikomos teisėta esama pagalba.

53

54

55

4.2.1.   Iki 1993 m. nebuvo aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos

Iki 1993 m. nebuvo aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos

| (85) | Pasak Vokietijos, 1969 m. įsteigus „HIS GmbH“ arba 1976 m. federalinei ir žemių Vyriausybėms perėmus jos akcijas, aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos nebuvo. O skundo pateikėja savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą teigė (žr. 50 konstatuojamąją dalį), kad aštuntajame dešimtmetyje buvo tikrų ar potencialių konkurentų. Vis dėlto savo skunde ji paaiškino, kad iki 2000 m. egzistavo tik HIS GX programinė įranga (56). Taigi rinka turėjusi atsirasti po 2000 m. Iš tikrųjų rinka atsirado tik dešimtajame dešimtmetyje. Be to, daugelis kitų suinteresuotųjų šalių pabrėžė, kad aukštosioms mokykloms skirtų programinės įrangos sprendimų nebuvo ištisus dešimtmečius ir pavienių tiekėjų rinkoje radosi tik dešimtajame dešimtmetyje. Tikros HIS produktų alternatyvos egzistuoja vos kelerius metus. Anot Vokietijos, yra pagrįstų priežasčių manyti, kad rinka atsirado tik 2006–2007 m., kai buvo vykdomos pirmosios viešųjų pirkimų procedūros, nors ir buvo pavienių tiekėjų, be kitų produktų siūliusių ir modulių atskiriems aukštųjų mokyklų administravimo procesams. Savo 2013 m. lapkričio 19 d. pastabose skundo pateikėja teigė, jog „per paskutinius septynerius [išskirta tik čia] metus įvykę pokyčiai“ parodė, kad privatūs tiekėjai galėjo teikti aukštojo mokslo įstaigoms integruotą specializuotą administravimo programinę įrangą. Todėl reikėtų pažymėti, kad „HIS GmbH“ negalėjo iškraipyti konkurencijos, nes iš pradžių net nebuvo rinkos. Kaip minėta, be „HIS GmbH“ aukštosios mokyklos būtų turėjusios tenkinti savo IT poreikius iš savo išteklių. |
| --- | --- |

(85)

Pasak Vokietijos, 1969 m. įsteigus „HIS GmbH“ arba 1976 m. federalinei ir žemių Vyriausybėms perėmus jos akcijas, aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos nebuvo. O skundo pateikėja savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą teigė (žr. 50 konstatuojamąją dalį), kad aštuntajame dešimtmetyje buvo tikrų ar potencialių konkurentų. Vis dėlto savo skunde ji paaiškino, kad iki 2000 m. egzistavo tik HIS GX programinė įranga (56). Taigi rinka turėjusi atsirasti po 2000 m. Iš tikrųjų rinka atsirado tik dešimtajame dešimtmetyje. Be to, daugelis kitų suinteresuotųjų šalių pabrėžė, kad aukštosioms mokykloms skirtų programinės įrangos sprendimų nebuvo ištisus dešimtmečius ir pavienių tiekėjų rinkoje radosi tik dešimtajame dešimtmetyje. Tikros HIS produktų alternatyvos egzistuoja vos kelerius metus. Anot Vokietijos, yra pagrįstų priežasčių manyti, kad rinka atsirado tik 2006–2007 m., kai buvo vykdomos pirmosios viešųjų pirkimų procedūros, nors ir buvo pavienių tiekėjų, be kitų produktų siūliusių ir modulių atskiriems aukštųjų mokyklų administravimo procesams. Savo 2013 m. lapkričio 19 d. pastabose skundo pateikėja teigė, jog „per paskutinius septynerius [išskirta tik čia] metus įvykę pokyčiai“ parodė, kad privatūs tiekėjai galėjo teikti aukštojo mokslo įstaigoms integruotą specializuotą administravimo programinę įrangą. Todėl reikėtų pažymėti, kad „HIS GmbH“ negalėjo iškraipyti konkurencijos, nes iš pradžių net nebuvo rinkos. Kaip minėta, be „HIS GmbH“ aukštosios mokyklos būtų turėjusios tenkinti savo IT poreikius iš savo išteklių.

56

septynerius

| (86) | Atrodo, jog sprendime pradėti procedūrą daryta prielaida, kad 1993 m. yra pirmieji rinkos veikimo metai (žr. sprendimo pradėti procedūrą 60 konstatuojamąją dalį). Dėl klausimo, ar pagalba yra esama pagalba, Vokietija sutiko, kad rinka buvo atsirado 1993 m. |
| --- | --- |

(86)

Atrodo, jog sprendime pradėti procedūrą daryta prielaida, kad 1993 m. yra pirmieji rinkos veikimo metai (žr. sprendimo pradėti procedūrą 60 konstatuojamąją dalį). Dėl klausimo, ar pagalba yra esama pagalba, Vokietija sutiko, kad rinka buvo atsirado 1993 m.

4.2.2.   Nebuvo reikšmingų pagalbos priemonės pakeitimų

Nebuvo reikšmingų pagalbos priemonės pakeitimų

| (87) | Vokietija pritaria sprendimo pradėti procedūrą 80 konstatuojamojoje dalyje pateiktai preliminariai nuomonei, kad nuo priemonių įvedimo jų pobūdis, finansavimo šaltinis, teisinis pagrindas, paramos tikslai ir gavėjų grupė („HIS GmbH“) nepasikeitė. Remdamasi teismų praktika (57), Vokietija tvirtina, kad pagalbos priemonės pakeitimai turėtų būti laikomi esminiais, jeigu pasikeitė pagrindiniai jos elementai, pavyzdžiui, pagalbos skyrimo sąlygos, teisinis pagrindas (58) arba gavėjų grupė. |
| --- | --- |

(87)

Vokietija pritaria sprendimo pradėti procedūrą 80 konstatuojamojoje dalyje pateiktai preliminariai nuomonei, kad nuo priemonių įvedimo jų pobūdis, finansavimo šaltinis, teisinis pagrindas, paramos tikslai ir gavėjų grupė („HIS GmbH“) nepasikeitė. Remdamasi teismų praktika (57), Vokietija tvirtina, kad pagalbos priemonės pakeitimai turėtų būti laikomi esminiais, jeigu pasikeitė pagrindiniai jos elementai, pavyzdžiui, pagalbos skyrimo sąlygos, teisinis pagrindas (58) arba gavėjų grupė.

57

58

4.2.2.1.   Finansavimo būdas

Finansavimo būdas

| (88) | Vokietija, cituodama kelis Komisijos sprendimus dėl transliuotojų (59), teigia, kad dėl pagalbos sumos padidėjimo pagalba iš esmės nesikeičia, jei ji didėja proporcingai atitinkamų tos pačios veiklos išlaidų padidėjimui. |
| --- | --- |

(88)

Vokietija, cituodama kelis Komisijos sprendimus dėl transliuotojų (59), teigia, kad dėl pagalbos sumos padidėjimo pagalba iš esmės nesikeičia, jei ji didėja proporcingai atitinkamų tos pačios veiklos išlaidų padidėjimui.

59

| (89) | Vokietija patvirtina, kad nominali tiesioginės valstybės paramos suma padidėjo labai menkai (nuo 2 527 000 DM 1976 m. iki 6 981 000 DM 2001 m. ir 4 230 000 EUR 2013 m.), o skirtumus lėmė trūkstamų lėšų finansavimas dėl didėjančio studentų skaičiaus ir infliacijos. |
| --- | --- |

(89)

Vokietija patvirtina, kad nominali tiesioginės valstybės paramos suma padidėjo labai menkai (nuo 2 527 000 DM 1976 m. iki 6 981 000 DM 2001 m. ir 4 230 000 EUR 2013 m.), o skirtumus lėmė trūkstamų lėšų finansavimas dėl didėjančio studentų skaičiaus ir infliacijos.

4.2.2.2.   Finansavimo šaltinis ir finansavimo būdas, teisinis pagrindas

Finansavimo šaltinis ir finansavimo būdas, teisinis pagrindas

| (90) | Vokietijos teigimu, per visą laikotarpį finansavimo šaltinis buvo tas pats: federalinio ir žemių biudžetų lėšos. Ji sutinka su Komisijos sprendime pradėti procedūrą išreikšta nuomone (89 konstatuojamoji dalis), kad, remiantis įstatais, iš pat pradžių buvo numatyta galimybė gauti finansavimą, kuris nėra tiesioginė valstybės parama. Vis dėlto Vokietija nemano, kad (kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 90 konstatuojamojoje dalyje) svarbu tai, jog „papildomo finansavimo dalis [palyginti su visa priemone] būtų tokia maža, kad bendras finansavimo, kaip valstybės paramos, pobūdis nesikeistų“. Labai padidėjęs aukštųjų mokyklų įnašas (jų mokėjimai už „HIS GmbH“ teikiamas IT paslaugas 2002–2013 m. padidėjo nuo 35,7 % iki 74,1 %) negali būti interpretuojamas kaip esminis schemos pakeitimas, dėl kurio priemonės nebebūtų laikomos esama pagalba. |
| --- | --- |

(90)

Vokietijos teigimu, per visą laikotarpį finansavimo šaltinis buvo tas pats: federalinio ir žemių biudžetų lėšos. Ji sutinka su Komisijos sprendime pradėti procedūrą išreikšta nuomone (89 konstatuojamoji dalis), kad, remiantis įstatais, iš pat pradžių buvo numatyta galimybė gauti finansavimą, kuris nėra tiesioginė valstybės parama. Vis dėlto Vokietija nemano, kad (kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 90 konstatuojamojoje dalyje) svarbu tai, jog „papildomo finansavimo dalis [palyginti su visa priemone] būtų tokia maža, kad bendras finansavimo, kaip valstybės paramos, pobūdis nesikeistų“. Labai padidėjęs aukštųjų mokyklų įnašas (jų mokėjimai už „HIS GmbH“ teikiamas IT paslaugas 2002–2013 m. padidėjo nuo 35,7 % iki 74,1 %) negali būti interpretuojamas kaip esminis schemos pakeitimas, dėl kurio priemonės nebebūtų laikomos esama pagalba.

| (91) | Vokietija taip pat nesutinka su skundo pateikėjos nuomone, kad priemonę iš tikrųjų sudarė kelios tiesioginės dotacijos, ir teigia, kad nebuvo jokio konkretaus reikalavimo apibrėžti „pagalbos schemą“ kitaip, nei ji apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punkte (60). |
| --- | --- |

(91)

Vokietija taip pat nesutinka su skundo pateikėjos nuomone, kad priemonę iš tikrųjų sudarė kelios tiesioginės dotacijos, ir teigia, kad nebuvo jokio konkretaus reikalavimo apibrėžti „pagalbos schemą“ kitaip, nei ji apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punkte (60).

60

| (92) | Vokietija taip pat teigia, kad su esama pagalba susijusiomis procedūromis siekiama apsaugoti ne privačių asmenų interesus, o teisėtus pagalbos gavėjų lūkesčius. Todėl nėra jokio konkretaus „skaidrumo įpareigojimo“ privačių asmenų atžvilgiu, kuris leistų jiems apginti savo teises. |
| --- | --- |

(92)

Vokietija taip pat teigia, kad su esama pagalba susijusiomis procedūromis siekiama apsaugoti ne privačių asmenų interesus, o teisėtus pagalbos gavėjų lūkesčius. Todėl nėra jokio konkretaus „skaidrumo įpareigojimo“ privačių asmenų atžvilgiu, kuris leistų jiems apginti savo teises.

4.2.2.3.   Tikslai ir produktai bei paslaugos

Tikslai ir produktai bei paslaugos

| (93) | Vokietijos teigimu, „HIS GmbH“ įgaliojimai ir veikla iš esmės nesikeitė. Be to, ji prieštarauja skundo pateikėjos teiginiui, kad „HIS GmbH“ įstatuose numatyti įgaliojimai labai platūs ir neaiškūs (žr. 51 konstatuojamąją dalį). Vokietijos tvirtinimu, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 82 konstatuojamojoje dalyje, įgaliojimai liko nepakitę, nes pirminiai įgaliojimai buvo platūs. Kitų suinteresuotųjų šalių, išskyrus skundo pateikėją ir dvi Italijos įmones, pateiktos pastabos taip pat patvirtina Vokietijos poziciją, kad „HIS GmbH“ įgaliojimai aukštųjų mokyklų duomenų apdorojimo srityje iš esmės liko nepakitę keturiasdešimt metų: parama aukštosioms mokykloms elektroninio duomenų apdorojimo bei informacinių technologijų srityje (61). Įstatuose numatyti įgaliojimai turėjo būti pakankamai platūs, kad paslaugas būtų galima pritaikyti prie kintančių poreikių. Kita vertus, formuluotė nebuvo pernelyg plati, nes užduotis „kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir taikymo darbuose“ buvo skirta aukštųjų mokyklų administravimo veiklos procesams automatizuoti elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis. Akivaizdu, jog formuluotė nebuvo tokia plati, kad „HIS GmbH“ būtų galėjusi imtis kitokios veiklos nei EDA ir (arba) IT sričiai priskiriamų programinės įrangos produktų ir paslaugų teikimas aukštosioms mokykloms. |
| --- | --- |

(93)

Vokietijos teigimu, „HIS GmbH“ įgaliojimai ir veikla iš esmės nesikeitė. Be to, ji prieštarauja skundo pateikėjos teiginiui, kad „HIS GmbH“ įstatuose numatyti įgaliojimai labai platūs ir neaiškūs (žr. 51 konstatuojamąją dalį). Vokietijos tvirtinimu, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 82 konstatuojamojoje dalyje, įgaliojimai liko nepakitę, nes pirminiai įgaliojimai buvo platūs. Kitų suinteresuotųjų šalių, išskyrus skundo pateikėją ir dvi Italijos įmones, pateiktos pastabos taip pat patvirtina Vokietijos poziciją, kad „HIS GmbH“ įgaliojimai aukštųjų mokyklų duomenų apdorojimo srityje iš esmės liko nepakitę keturiasdešimt metų: parama aukštosioms mokykloms elektroninio duomenų apdorojimo bei informacinių technologijų srityje (61). Įstatuose numatyti įgaliojimai turėjo būti pakankamai platūs, kad paslaugas būtų galima pritaikyti prie kintančių poreikių. Kita vertus, formuluotė nebuvo pernelyg plati, nes užduotis „kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir taikymo darbuose“ buvo skirta aukštųjų mokyklų administravimo veiklos procesams automatizuoti elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis. Akivaizdu, jog formuluotė nebuvo tokia plati, kad „HIS GmbH“ būtų galėjusi imtis kitokios veiklos nei EDA ir (arba) IT sričiai priskiriamų programinės įrangos produktų ir paslaugų teikimas aukštosioms mokykloms.

61

| (94) | Kaip rodo apžvalga, „HIS GmbH“ IT produktai ir paslaugos metams bėgant išliko tokie pat, nors konkretūs moduliai turėjo būti pritaikyti prie pasikeitusių techninių ir organizacinių sąlygų ir spartėjančio automatizavimo. Dėl to teikiamų paslaugų ir produktų paskirtis ir turinys nesikeitė. Dėl argumento, kad „HIS GmbH“ produktai ir paslaugos neturėjo nieko bendra su jos produktais ir paslaugomis dešimtajame dešimtmetyje (t. y. nebuvo produktų asortimento tęstinumo), Vokietija aiškina, kad „HIS GmbH“ dar 1976 m. pasiūlė iki šiol naudojamus aukštosioms mokykloms skirtos pirmos ir iš dalies antros kartos programinės įrangos segmentus. Produktas SOS buvo siūlomas dar 1976 m. kaip HIS-SOS II. Siekdama įrodyti produktų portfelio tęstinumą, Vokietija pateikė 1976–2013 m. įvairioms aukštųjų mokyklų valdymo sritims skirtų produktų apžvalgą. Kai kurių produktų pavadinimai pasikeitė, tačiau pagrindinės jų funkcijos liko nepakitusios. Metinėse darbo programose buvo pažymima, kad HIS programinės įrangos pasiūla iš esmės nepakito; vis dėlto atskiri sprendimai buvo nuolat atnaujinami arba pertvarkomi pagal naujausius techninius standartus“ (žr. Jahresarbeitsprogramm/Wirtschaftsplan, 1995, p. 18).

  2 lentelė


  HIS IT produktų portfelis nuo įsteigimo 1976 m. iki 2013 m.











  Procesai | HIS produktai ir technologijos |
| --- | --- | --- |
| 1976 | 1986 | 1995 | 2005 | 2013 |
| Technologijos | Pagrindiniai kompiuteriai, paketinis apdorojimas, magnetiniai diskai, COBOL, FORTRAN | Mikrokompiuterių sistemos, dialogo ekrane apdorojimas, duomenų bazės, „Siemens BS/2000“, „Nixdorf 8860“, UNIX, 4GL, DOS, „Clipper“ | Asmeniniai kompiuteriai, ryšio duomenų bazės („Informix“), UNIX, „Informix 4GL“ (UNIX karta)
  Kliento ir serverio technologija su grafinėmis vartotojo sąsajomis, DOS, „Windows 3.1“, „Visual Basic“, „Clipper“ (GX karta) | Kliento ir serverio technologija su grafinėmis vartotojo sąsajomis („Windows“ kliento programos, duomenų bazės serveris), ryšio duomenų bazės („Informix“, „Postgres“), „Visual Basic“, C++ (GX karta)
  Interneto technologijos, atvirojo kodo bibliotekos, savitarnos funkcijos, „Java Applets“, „Java Servlets“, „Java“ (QIS karta) | Kliento ir serverio technologija („Windows“ kliento programos, duomenų bazės serveris), „Visual Basic“, C++ (GX karta)
  Atvirojo kodo bibliotekos, ryšio duomenų bazės („Informix“, „Postgres“), interneto technologijos, savitarnos funkcijos, atvirojo kodo bibliotekos, „Java Servlets“, trijų lygių architektūra, „Java“ (QIS karta ir „HISinOne“ karta) |
| Stojimas ir priėmimas | | ZUL 8860 | HISZUL-UNIX | ZUL-GX, QISZUL | ZUL-GX, QISZUL, „HISconnect“, „HISinOne APP“ (*2) |
| Studentų valdymas | HIS-SOS II | HISSOS (*1) | HISSOS-UNIX, HISSOS-GX | SOS-GX, QISSOS | SOS-GX, QISSOS, „HISinOne STU“ (*2) |
| Absolventų valdymas | | | | | „HISinOne ALU“ (*2) |
| Egzaminų administravimas | HIS-POS | HISPOS (*1), HISPOS-UNIX | HISPOS-UNIX, HISPOS-GX | POS-GX, QISPOS | POS-GX, QISPOS, „HISinOne EXA“ (*2) |
| Paskaitų administravimas | HIS-LVS, HIS aukštosios mokyklos paskaitų tvarkaraštis | HIS-LVS, HIS aukštosios mokyklos paskaitų tvarkaraštis | HIS-LVS
  (HISSOS papildinys) | HIS-LSF | HIS-LSF, „HISinOne EXA“ |
| Žmogiškųjų išteklių ir etatų valdymas | HIS-PVS II | HISPVS II, HISPSA | HISSVA-UNIX, HISSBS | SVA, RKA, ZEB | SVA-GX, QIS-SVA, RKA, QIS-RKA, ZEB, QIS-ZEB |
| Biudžeto ir pinigų tvarkymas, išlaidų apskaita | HISKAM, HIS išlaidų apskaitos modelis | HISMBS (*1) | HISMBS-
  UNIX, HIS-MBS (*1), HIS-
  KBS-UNIX,
  HISBES, HIS-RKA, HISBES-
  UNIX | FSV-GX (BES,
  MBS, „WebMBS-3T“, „Fibu“, IVS,
  MAT, KBS), COB-
  GX, QIS-COB | FSV-GX (BES,
  MBS, QISFSV-3T,
  FIBU, IVS, MAT, KBS), COB-GX,
  QIS-COB |
| Įrenginių fondo, atsargų, objektų ir techninės priežiūros valdymas | | HISIVS, HIS-
  ANL, HISINT (*1) | HISIVS-UNIX,
  HISIVS-GX,
  HISINT |
| Materialiųjų išteklių tvarkymas | | HISMAT | HISMAT, HISBEL-PC |
| Statinių, patalpų ir pastatų tvarkymas | HIS patalpų failas, įsk. pastatų failą | HISBAU II, HIS-BAU DIA | HISBAU-PC, HISRVL-PC | HIS-BAU-GX | HIS-BAU-GX |

(94)

Kaip rodo apžvalga, „HIS GmbH“ IT produktai ir paslaugos metams bėgant išliko tokie pat, nors konkretūs moduliai turėjo būti pritaikyti prie pasikeitusių techninių ir organizacinių sąlygų ir spartėjančio automatizavimo. Dėl to teikiamų paslaugų ir produktų paskirtis ir turinys nesikeitė. Dėl argumento, kad „HIS GmbH“ produktai ir paslaugos neturėjo nieko bendra su jos produktais ir paslaugomis dešimtajame dešimtmetyje (t. y. nebuvo produktų asortimento tęstinumo), Vokietija aiškina, kad „HIS GmbH“ dar 1976 m. pasiūlė iki šiol naudojamus aukštosioms mokykloms skirtos pirmos ir iš dalies antros kartos programinės įrangos segmentus. Produktas SOS buvo siūlomas dar 1976 m. kaip HIS-SOS II. Siekdama įrodyti produktų portfelio tęstinumą, Vokietija pateikė 1976–2013 m. įvairioms aukštųjų mokyklų valdymo sritims skirtų produktų apžvalgą. Kai kurių produktų pavadinimai pasikeitė, tačiau pagrindinės jų funkcijos liko nepakitusios. Metinėse darbo programose buvo pažymima, kad HIS programinės įrangos pasiūla iš esmės nepakito; vis dėlto atskiri sprendimai buvo nuolat atnaujinami arba pertvarkomi pagal naujausius techninius standartus“ (žr. Jahresarbeitsprogramm/Wirtschaftsplan, 1995, p. 18).

2 lentelė

2 lentelė

HIS IT produktų portfelis nuo įsteigimo 1976 m. iki 2013 m.

HIS IT produktų portfelis nuo įsteigimo 1976 m. iki 2013 m.

Procesai

HIS produktai ir technologijos

1976

1986

1995

2005

2013

Technologijos

Pagrindiniai kompiuteriai, paketinis apdorojimas, magnetiniai diskai, COBOL, FORTRAN

Mikrokompiuterių sistemos, dialogo ekrane apdorojimas, duomenų bazės, „Siemens BS/2000“, „Nixdorf 8860“, UNIX, 4GL, DOS, „Clipper“

Asmeniniai kompiuteriai, ryšio duomenų bazės („Informix“), UNIX, „Informix 4GL“ (UNIX karta)

Kliento ir serverio technologija su grafinėmis vartotojo sąsajomis, DOS, „Windows 3.1“, „Visual Basic“, „Clipper“ (GX karta)

Kliento ir serverio technologija su grafinėmis vartotojo sąsajomis („Windows“ kliento programos, duomenų bazės serveris), ryšio duomenų bazės („Informix“, „Postgres“), „Visual Basic“, C++ (GX karta)

Interneto technologijos, atvirojo kodo bibliotekos, savitarnos funkcijos, „Java Applets“, „Java Servlets“, „Java“ (QIS karta)

Kliento ir serverio technologija („Windows“ kliento programos, duomenų bazės serveris), „Visual Basic“, C++ (GX karta)

Atvirojo kodo bibliotekos, ryšio duomenų bazės („Informix“, „Postgres“), interneto technologijos, savitarnos funkcijos, atvirojo kodo bibliotekos, „Java Servlets“, trijų lygių architektūra, „Java“ (QIS karta ir „HISinOne“ karta)

Stojimas ir priėmimas

ZUL 8860

HISZUL-UNIX

ZUL-GX, QISZUL

ZUL-GX, QISZUL, „HISconnect“, „HISinOne APP“ (*2)

*2

Studentų valdymas

HIS-SOS II

HISSOS (*1)

*1

HISSOS-UNIX, HISSOS-GX

SOS-GX, QISSOS

SOS-GX, QISSOS, „HISinOne STU“ (*2)

*2

Absolventų valdymas

„HISinOne ALU“ (*2)

*2

Egzaminų administravimas

HIS-POS

HISPOS (*1), HISPOS-UNIX

*1

HISPOS-UNIX, HISPOS-GX

POS-GX, QISPOS

POS-GX, QISPOS, „HISinOne EXA“ (*2)

*2

Paskaitų administravimas

HIS-LVS, HIS aukštosios mokyklos paskaitų tvarkaraštis

HIS-LVS, HIS aukštosios mokyklos paskaitų tvarkaraštis

HIS-LVS

(HISSOS papildinys)

HIS-LSF

HIS-LSF, „HISinOne EXA“

Žmogiškųjų išteklių ir etatų valdymas

HIS-PVS II

HISPVS II, HISPSA

HISSVA-UNIX, HISSBS

SVA, RKA, ZEB

SVA-GX, QIS-SVA, RKA, QIS-RKA, ZEB, QIS-ZEB

Biudžeto ir pinigų tvarkymas, išlaidų apskaita

HISKAM, HIS išlaidų apskaitos modelis

HISMBS (*1)

*1

HISMBS-

UNIX, HIS-MBS (*1), HIS-

*1

KBS-UNIX,

HISBES, HIS-RKA, HISBES-

UNIX

FSV-GX (BES,

MBS, „WebMBS-3T“, „Fibu“, IVS,

MAT, KBS), COB-

GX, QIS-COB

FSV-GX (BES,

MBS, QISFSV-3T,

FIBU, IVS, MAT, KBS), COB-GX,

QIS-COB

Įrenginių fondo, atsargų, objektų ir techninės priežiūros valdymas

HISIVS, HIS-

ANL, HISINT (*1)

*1

HISIVS-UNIX,

HISIVS-GX,

HISINT

Materialiųjų išteklių tvarkymas

HISMAT

HISMAT, HISBEL-PC

Statinių, patalpų ir pastatų tvarkymas

HIS patalpų failas, įsk. pastatų failą

HISBAU II, HIS-BAU DIA

HISBAU-PC, HISRVL-PC

HIS-BAU-GX

HIS-BAU-GX

4.3.   Priemonės yra leidžiama kompensacija už VESP

Priemonės yra leidžiama kompensacija už VESP

| (95) | Vokietija laikosi nuomonės, kad švietimo ir mokslo užtikrinimas yra pripažintas VESP tikslas ir netgi prievolė. Priešingai, nei nustatyta sprendime pradėti procedūrą, aprūpinimas žmogiškaisiais, finansiniais ir organizaciniais ištekliais yra būtinas, kad būtų įvykdyti valstybės įsipareigojimai aukštojo mokslo srityje. Be to, pasiūla rinkoje vis dar nepakankama, nes nė vienas paslaugų teikėjas negali suteikti visų aukštosioms mokykloms reikalingų programinės įrangos paslaugų. |
| --- | --- |

(95)

Vokietija laikosi nuomonės, kad švietimo ir mokslo užtikrinimas yra pripažintas VESP tikslas ir netgi prievolė. Priešingai, nei nustatyta sprendime pradėti procedūrą, aprūpinimas žmogiškaisiais, finansiniais ir organizaciniais ištekliais yra būtinas, kad būtų įvykdyti valstybės įsipareigojimai aukštojo mokslo srityje. Be to, pasiūla rinkoje vis dar nepakankama, nes nė vienas paslaugų teikėjas negali suteikti visų aukštosioms mokykloms reikalingų programinės įrangos paslaugų.

| (96) | Įstatai ir darbo programa yra pakankamai išsamūs, kad būtų galima pavesti jas teikti. Darbo programoje aiškiai nurodyta, kad „HIS GmbH“ yra įgaliota aprūpinti aukštąsias mokyklas programinės įrangos produktais. Remiantis įstatais, „HIS GmbH“ tikslas, kaip teigiama kitame punkte, yra „kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose“. Ši priemonė specialiai skirta aukštųjų mokyklų administravimo veiklos procesams automatizuoti elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis. Vokietija laikosi nuomonės, kad Komisija nustato per griežtus standartus dėl pavedimo akto tikrumo įrodymų (žr. sprendimo pradėti procedūrą 65 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(96)

Įstatai ir darbo programa yra pakankamai išsamūs, kad būtų galima pavesti jas teikti. Darbo programoje aiškiai nurodyta, kad „HIS GmbH“ yra įgaliota aprūpinti aukštąsias mokyklas programinės įrangos produktais. Remiantis įstatais, „HIS GmbH“ tikslas, kaip teigiama kitame punkte, yra „kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose“. Ši priemonė specialiai skirta aukštųjų mokyklų administravimo veiklos procesams automatizuoti elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis. Vokietija laikosi nuomonės, kad Komisija nustato per griežtus standartus dėl pavedimo akto tikrumo įrodymų (žr. sprendimo pradėti procedūrą 65 konstatuojamąją dalį).

| (97) | Taigi Vokietija daro išvadą, kad kompensacija įmonei „HIS GmbH“ atitiko VESP nuostatas. |
| --- | --- |

(97)

Taigi Vokietija daro išvadą, kad kompensacija įmonei „HIS GmbH“ atitiko VESP nuostatas.

4.4.   
  „HIS eG“ finansavimas/kliūčių įeiti į rinką susidarymas dėl HIS IT finansavimo

„HIS eG“ finansavimas/kliūčių įeiti į rinką susidarymas dėl HIS IT finansavimo

| (98) | Vokietija pirmiausia nurodė, kad sprendime pradėti procedūrą abejonių dėl „HIS eG“, į kurią 2014 m. sausio mėn. buvo pertvarkyta „HIS GmbH“, nekilo. Todėl skundo pateikėjos pastabos šiuo klausimu nėra svarbios. 2012 m. lapkričio mėn. pradėjus diskusijas su Komisija dėl skundo, „HIS GmbH“ nebebuvo „rinkos dalyvė“ ir nebedalyvavo konkursuose. |
| --- | --- |

(98)

Vokietija pirmiausia nurodė, kad sprendime pradėti procedūrą abejonių dėl „HIS eG“, į kurią 2014 m. sausio mėn. buvo pertvarkyta „HIS GmbH“, nekilo. Todėl skundo pateikėjos pastabos šiuo klausimu nėra svarbios. 2012 m. lapkričio mėn. pradėjus diskusijas su Komisija dėl skundo, „HIS GmbH“ nebebuvo „rinkos dalyvė“ ir nebedalyvavo konkursuose.

| (99) | Skundo pateikėjos pastabas dėl „HIS GmbH“ kainų politikos Vokietija apibūdino kaip prieštaringas, nes, viena vertus, skundo pateikėja skundžiasi dėl „HIS GmbH“ mažų kainų politikos, iškreipiančios konkurenciją (žr., pvz., 2013 m. gruodžio 18 d. skundo pateikėjos pastabas, p. 6), kita vertus, tvirtina, kad „HIS GmbH“ sutartyse nustatytos kainos viršija rinkos kainas (2013 m. gruodžio 18 d. skundo pateikėjos pastabos, p. 4). |
| --- | --- |

(99)

Skundo pateikėjos pastabas dėl „HIS GmbH“ kainų politikos Vokietija apibūdino kaip prieštaringas, nes, viena vertus, skundo pateikėja skundžiasi dėl „HIS GmbH“ mažų kainų politikos, iškreipiančios konkurenciją (žr., pvz., 2013 m. gruodžio 18 d. skundo pateikėjos pastabas, p. 6), kita vertus, tvirtina, kad „HIS GmbH“ sutartyse nustatytos kainos viršija rinkos kainas (2013 m. gruodžio 18 d. skundo pateikėjos pastabos, p. 4).

| (100) | Dėl argumento, jog dėl „HIS GmbH“ finansavimo atsirado kliūčių įeiti į rinką, Vokietija sutinka su keliomis suinteresuotosiomis šalimis, kurios mano, kad kliūčių įeiti į rinką nebuvo ir kad paslaugas reikėjo teikti, nes šioje srityje pasiūla rinkoje buvo ypač nepakankama (62). |
| --- | --- |

(100)

Dėl argumento, jog dėl „HIS GmbH“ finansavimo atsirado kliūčių įeiti į rinką, Vokietija sutinka su keliomis suinteresuotosiomis šalimis, kurios mano, kad kliūčių įeiti į rinką nebuvo ir kad paslaugas reikėjo teikti, nes šioje srityje pasiūla rinkoje buvo ypač nepakankama (62).

62

5.   PRIEMONIŲ VERTINIMAS

PRIEMONIŲ VERTINIMAS

| (101) | Komisija peržiūrėjo valstybės pagalbą (įskaitant tiesiogines dotacijas „HIS GmbH“ ir jos atleidimą nuo pelno mokesčio ir verslo mokesčio), kuria buvo subsidijuojamos „HIS GmbH“ IT paslaugos Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms ir iš dalies – Vokietijos privačioms aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms. |
| --- | --- |

(101)

Komisija peržiūrėjo valstybės pagalbą (įskaitant tiesiogines dotacijas „HIS GmbH“ ir jos atleidimą nuo pelno mokesčio ir verslo mokesčio), kuria buvo subsidijuojamos „HIS GmbH“ IT paslaugos Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms ir iš dalies – Vokietijos privačioms aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms.

| (102) | Kadangi sprendime pradėti procedūrą buvo nagrinėjamas pagalbos pobūdžio ir 1976–2013 m. nustatytų priemonių suderinamumas su vidaus rinka (žr. sprendimo pradėti procedūrą 103 konstatuojamąją dalį), Komisija daugiausia dėmesio skyrė priemonių šiuo laikotarpiu nagrinėjimui. |
| --- | --- |

(102)

Kadangi sprendime pradėti procedūrą buvo nagrinėjamas pagalbos pobūdžio ir 1976–2013 m. nustatytų priemonių suderinamumas su vidaus rinka (žr. sprendimo pradėti procedūrą 103 konstatuojamąją dalį), Komisija daugiausia dėmesio skyrė priemonių šiuo laikotarpiu nagrinėjimui.

5.1.   Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (103) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(103)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (104) | Tam, kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, turi būti tenkinami visi šie kriterijai: a) ji turi būti finansuojama iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei; b) ji turi suteikti įmonei ekonominį pranašumą; c) šis pranašumas turi būti atrankinis ir d) ji turi iškraipyti arba gali iškraipyti konkurenciją taip, kad tai padarytų poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Jei bent vienas iš šių kriterijų netenkinamas, priemonė nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(104)

Tam, kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, turi būti tenkinami visi šie kriterijai: a) ji turi būti finansuojama iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei; b) ji turi suteikti įmonei ekonominį pranašumą; c) šis pranašumas turi būti atrankinis ir d) ji turi iškraipyti arba gali iškraipyti konkurenciją taip, kad tai padarytų poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Jei bent vienas iš šių kriterijų netenkinamas, priemonė nėra valstybės pagalba.

5.1.1.   Ar tiesioginės dotacijos yra pagalba?

Ar tiesioginės dotacijos yra pagalba?

5.1.1.1.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (105) | „HIS GmbH“ parama neabejotinai buvo valstybės ištekliai. Šias priemones taikė federalinė ir žemių Vyriausybės, jos buvo finansuojamos iš valstybės išteklių, nes dotacijos buvo teikiamos iš biudžeto; be to, dėl atleidimo nuo mokesčių sumažėjo valstybės mokestinės pajamos. |
| --- | --- |

(105)

„HIS GmbH“ parama neabejotinai buvo valstybės ištekliai. Šias priemones taikė federalinė ir žemių Vyriausybės, jos buvo finansuojamos iš valstybės išteklių, nes dotacijos buvo teikiamos iš biudžeto; be to, dėl atleidimo nuo mokesčių sumažėjo valstybės mokestinės pajamos.

| (106) | Kadangi sprendimą skirti finansavimą priėmė federalinė ir žemių Vyriausybės, priemonė aiškiai priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(106)

Kadangi sprendimą skirti finansavimą priėmė federalinė ir žemių Vyriausybės, priemonė aiškiai priskirtina valstybei.

5.1.1.2.   
  „HIS GmbH“ teikiamų paslaugų ekonominis pobūdis

„HIS GmbH“ teikiamų paslaugų ekonominis pobūdis

5.1.1.3.   Paslaugos Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms

Paslaugos Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms

| (107) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba laikytina tik tokia pagalba, dėl kurios įmonė įgyja ekonominį pranašumą. |
| --- | --- |

(107)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba laikytina tik tokia pagalba, dėl kurios įmonė įgyja ekonominį pranašumą.

| (108) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką įmonės sąvoką atitinka visi ekonominę veiklą vykdantys subjektai, nepaisant subjekto teisinio statuso ir to, kaip jis finansuojamas (63). Veikla, kurią vykdant tam tikroje rinkoje siūlomos prekės arba paslaugos, yra ekonominė veikla (64). |
| --- | --- |

(108)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką įmonės sąvoką atitinka visi ekonominę veiklą vykdantys subjektai, nepaisant subjekto teisinio statuso ir to, kaip jis finansuojamas (63). Veikla, kurią vykdant tam tikroje rinkoje siūlomos prekės arba paslaugos, yra ekonominė veikla (64).

63

64

| (109) | Vokietijos manymu, „HIS GmbH“ nebuvo įmonė, nes nevykdė jokios ekonominės veiklos ir savo veikla nesiekė gauti pelno. Įstatuose nustatytas „HIS GmbH“ tikslas buvo padėti Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms ir jų administracijoms racionaliai ir ekonomiškai atlikti mokslo ir studijų vykdymo užduotis. Pasak Vokietijos, šios bendrovės tikslas atitiko valstybės įsipareigojimą suteikti išsilavinimą, įskaitant įsipareigojimą aprūpinti aukštąsias mokyklas žmogiškaisiais, finansiniais ir organizaciniais ištekliais. Taigi „HIS GmbH“ teikė savo paslaugas neekonominiais tikslais ir nevykdė jokios ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(109)

Vokietijos manymu, „HIS GmbH“ nebuvo įmonė, nes nevykdė jokios ekonominės veiklos ir savo veikla nesiekė gauti pelno. Įstatuose nustatytas „HIS GmbH“ tikslas buvo padėti Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms ir jų administracijoms racionaliai ir ekonomiškai atlikti mokslo ir studijų vykdymo užduotis. Pasak Vokietijos, šios bendrovės tikslas atitiko valstybės įsipareigojimą suteikti išsilavinimą, įskaitant įsipareigojimą aprūpinti aukštąsias mokyklas žmogiškaisiais, finansiniais ir organizaciniais ištekliais. Taigi „HIS GmbH“ teikė savo paslaugas neekonominiais tikslais ir nevykdė jokios ekonominės veiklos.

| (110) | Teisingumo Teismas taip pat yra nusprendęs, kad „nustatydama ir išlaikydama tokią viešojo švietimo sistemą, kuri paprastai finansuojama iš viešojo biudžeto, o ne mokinių ar jų tėvų, valstybė neketina verstis veikla už užmokestį, o atlieka socialinę, kultūrinę ir švietimo funkciją savo visuomenės atžvilgiu“ (65). |
| --- | --- |

(110)

Teisingumo Teismas taip pat yra nusprendęs, kad „nustatydama ir išlaikydama tokią viešojo švietimo sistemą, kuri paprastai finansuojama iš viešojo biudžeto, o ne mokinių ar jų tėvų, valstybė neketina verstis veikla už užmokestį, o atlieka socialinę, kultūrinę ir švietimo funkciją savo visuomenės atžvilgiu“ (65).

65

| (111) | Taigi tam tikra valstybinių aukštųjų mokyklų ir mokslinių tyrimų organizacijų veikla nėra ekonominė veikla, todėl nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. |
| --- | --- |

(111)

Taigi tam tikra valstybinių aukštųjų mokyklų ir mokslinių tyrimų organizacijų veikla nėra ekonominė veikla, todėl nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį.

| (112) | Remiantis Europos Sąjungos teismų praktika, veikla, kuri neatskiriama nuo viešųjų pareigų vykdymo, laikoma neekonomine veikla (66). |
| --- | --- |

(112)

Remiantis Europos Sąjungos teismų praktika, veikla, kuri neatskiriama nuo viešųjų pareigų vykdymo, laikoma neekonomine veikla (66).

66

| (113) | Sprendime pradėti procedūrą pateikti tokios veiklos pavyzdžiai (29 konstatuojamoji dalis) – įmonių duomenų rinkimas viešaisiais tikslais, remiantis įmonių deklaravimo pareiga. |
| --- | --- |

(113)

Sprendime pradėti procedūrą pateikti tokios veiklos pavyzdžiai (29 konstatuojamoji dalis) – įmonių duomenų rinkimas viešaisiais tikslais, remiantis įmonių deklaravimo pareiga.

| (114) | Komisijos manymu, IT paslaugos, kurias „HIS GmbH“ teikia Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms, pakankamai panašios į tas, kurios nagrinėjamos Sprendime Compass-Datenbank, todėl jos yra esminė valstybės funkcijų Vokietijos valstybinio aukštojo mokslo sistemoje dalis. |
| --- | --- |

(114)

Komisijos manymu, IT paslaugos, kurias „HIS GmbH“ teikia Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms, pakankamai panašios į tas, kurios nagrinėjamos Sprendime Compass-Datenbank, todėl jos yra esminė valstybės funkcijų Vokietijos valstybinio aukštojo mokslo sistemoje dalis.

Compass-Datenbank

| (115) | Sprendimo Compass-Datenbank 41 punkte Teisingumo Teismas pažymėjo, kad nagrinėjama paslauga, kurią sudarė duomenų bazės priežiūra ir atitinkamų duomenų pateikimas visuomenei, buvo „nuo šių duomenų surinkimo neatskiriama veikla“, nes duomenų rinkimas būtų beprasmis, jei nebūtų duomenų bazės, kurioje su tais duomenimis galėtų susipažinti visuomenė. |
| --- | --- |

(115)

Sprendimo Compass-Datenbank 41 punkte Teisingumo Teismas pažymėjo, kad nagrinėjama paslauga, kurią sudarė duomenų bazės priežiūra ir atitinkamų duomenų pateikimas visuomenei, buvo „nuo šių duomenų surinkimo neatskiriama veikla“, nes duomenų rinkimas būtų beprasmis, jei nebūtų duomenų bazės, kurioje su tais duomenimis galėtų susipažinti visuomenė.

Compass-Datenbank

| (116) | Sprendime pradėti procedūrą, nurodant šį sprendimą ir Sprendimą SAT-Fluggesellschaft mbH, teigiama, jog norint parodyti glaudų ryšį tarp programinės įrangos paslaugų teikimo ir viešosios sutarties vykdymo būtina, kad „HIS GmbH“ veikla pagal savo pobūdį, tikslą ir jai taikomas taisykles (67) būtų tiesiogiai susijusi su šios paslaugos užduočių vykdymu (68). |
| --- | --- |

(116)

Sprendime pradėti procedūrą, nurodant šį sprendimą ir Sprendimą SAT-Fluggesellschaft mbH, teigiama, jog norint parodyti glaudų ryšį tarp programinės įrangos paslaugų teikimo ir viešosios sutarties vykdymo būtina, kad „HIS GmbH“ veikla pagal savo pobūdį, tikslą ir jai taikomas taisykles (67) būtų tiesiogiai susijusi su šios paslaugos užduočių vykdymu (68).

SAT-Fluggesellschaft mbH

67

68

| (117) | Aptariama „HIS GmbH“ veikla, visų pirma specializuotų aukštosioms mokykloms skirtų programinės įrangos produktų ir susijusių paslaugų teikimas, atitinka reikalavimą dėl valstybinio aukštojo mokslo srityje vykdomos valstybės neekonominės veiklos pobūdžio, tikslo ir joms taikomų taisyklių atitikties susijusiai teismų praktikai. |
| --- | --- |

(117)

Aptariama „HIS GmbH“ veikla, visų pirma specializuotų aukštosioms mokykloms skirtų programinės įrangos produktų ir susijusių paslaugų teikimas, atitinka reikalavimą dėl valstybinio aukštojo mokslo srityje vykdomos valstybės neekonominės veiklos pobūdžio, tikslo ir joms taikomų taisyklių atitikties susijusiai teismų praktikai.

| (118) | Pirma, „HIS GmbH“ teikiamų paslaugų pobūdis yra glaudžiai susijęs su valstybės funkcija užtikrinti valstybinį aukštąjį mokslą, nes aukštosios mokyklos negali būti administruojamos be veiksmingos programinės įrangos. Todėl teikti programinės įrangos paslaugas buvo būtina, kad aukštosios mokyklos galėtų įvykdyti savo misiją, t. y. užtikrinti nemokamą valstybinį aukštąjį mokslą, kaip tik tuo tikslu ir buvo įsteigta ir veikė „HIS GmbH“. |
| --- | --- |

(118)

Pirma, „HIS GmbH“ teikiamų paslaugų pobūdis yra glaudžiai susijęs su valstybės funkcija užtikrinti valstybinį aukštąjį mokslą, nes aukštosios mokyklos negali būti administruojamos be veiksmingos programinės įrangos. Todėl teikti programinės įrangos paslaugas buvo būtina, kad aukštosios mokyklos galėtų įvykdyti savo misiją, t. y. užtikrinti nemokamą valstybinį aukštąjį mokslą, kaip tik tuo tikslu ir buvo įsteigta ir veikė „HIS GmbH“.

| (119) | Kai kurios suinteresuotosios šalys savo pastabose, pateiktose per oficialų tyrimą, pakartojo, kad „HIS GmbH“ produktai ir paslaugos buvo naudojami pagrindiniams aukštųjų mokyklų administravimo procesams vykdyti, kad jų funkcionalumas buvo būtina Vokietijos valstybinių aukštųjų mokyklų veikimo sąlyga ir todėl jie buvo labai svarbūs vykdant numatytą švietimo misiją (žr. šio sprendimo 35, 36, 37 ir 39 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(119)

Kai kurios suinteresuotosios šalys savo pastabose, pateiktose per oficialų tyrimą, pakartojo, kad „HIS GmbH“ produktai ir paslaugos buvo naudojami pagrindiniams aukštųjų mokyklų administravimo procesams vykdyti, kad jų funkcionalumas buvo būtina Vokietijos valstybinių aukštųjų mokyklų veikimo sąlyga ir todėl jie buvo labai svarbūs vykdant numatytą švietimo misiją (žr. šio sprendimo 35, 36, 37 ir 39 konstatuojamąsias dalis).

| (120) | Šių programinės įrangos paslaugų teikimas nebuvo vien bendrojo pobūdžio paslauga (kaip antai nekilnojamojo turto nuoma ar išorės teisinių konsultacijų teikimas), nes ji turėjo būti pritaikyta konkretiems aukštųjų mokyklų poreikiams (žr. 36 konstatuojamąją dalį ir šio sprendimo 7 išnašą). Todėl galima pagrįstai manyti, kad be „HIS GmbH“ paslaugų Vokietijos valstybinės aukštosios mokyklos arba federalinės žemės būtų turėjusios pačios tenkinti aukštojo mokslo įstaigoms skirtos programinės įrangos kūrimo poreikius. „HIS GmbH“ įsteigimas ir veikimas buvo priemonė tenkinti šiuos pagrindinius Vokietijos valstybinių aukštųjų mokyklų funkcinius poreikius, patirtį ir žinias sutelkiant vienoje vietoje. Skundo pateikėjos paminėtas „Microsoft“ pavyzdys (žr. šio sprendimo 44 konstatuojamąją dalį) šios prielaidos nepaneigia, nes „Microsoft“ (tikėtina) už savo programinę įrangą ima rinkos kainą ir yra pasauliniu mastu veikiantis koncernas, kurio ryšys su Vokietijos valstybinėmis aukštosiomis mokyklomis yra kitoks nei „HIS GmbH“ atveju. |
| --- | --- |

(120)

Šių programinės įrangos paslaugų teikimas nebuvo vien bendrojo pobūdžio paslauga (kaip antai nekilnojamojo turto nuoma ar išorės teisinių konsultacijų teikimas), nes ji turėjo būti pritaikyta konkretiems aukštųjų mokyklų poreikiams (žr. 36 konstatuojamąją dalį ir šio sprendimo 7 išnašą). Todėl galima pagrįstai manyti, kad be „HIS GmbH“ paslaugų Vokietijos valstybinės aukštosios mokyklos arba federalinės žemės būtų turėjusios pačios tenkinti aukštojo mokslo įstaigoms skirtos programinės įrangos kūrimo poreikius. „HIS GmbH“ įsteigimas ir veikimas buvo priemonė tenkinti šiuos pagrindinius Vokietijos valstybinių aukštųjų mokyklų funkcinius poreikius, patirtį ir žinias sutelkiant vienoje vietoje. Skundo pateikėjos paminėtas „Microsoft“ pavyzdys (žr. šio sprendimo 44 konstatuojamąją dalį) šios prielaidos nepaneigia, nes „Microsoft“ (tikėtina) už savo programinę įrangą ima rinkos kainą ir yra pasauliniu mastu veikiantis koncernas, kurio ryšys su Vokietijos valstybinėmis aukštosiomis mokyklomis yra kitoks nei „HIS GmbH“ atveju.

| (121) | Be to, remiantis Europos Sąjungos teismų praktika, nebūtina įrodyti, kad „HIS GmbH“ pati atliko viešąją užduotį. Nė vienu iš panašių atvejų tokio reikalavimo nebuvo pateikta (69). Kita vertus, svarbu, kad veikla, nuo kurios neatskiriama „HIS GmbH“ veikla, remiama valstybės funkcija valstybinio aukštojo mokslo srityje. |
| --- | --- |

(121)

Be to, remiantis Europos Sąjungos teismų praktika, nebūtina įrodyti, kad „HIS GmbH“ pati atliko viešąją užduotį. Nė vienu iš panašių atvejų tokio reikalavimo nebuvo pateikta (69). Kita vertus, svarbu, kad veikla, nuo kurios neatskiriama „HIS GmbH“ veikla, remiama valstybės funkcija valstybinio aukštojo mokslo srityje.

69

| (122) | Taip pat turėtų būti įvykdytas atitinkamoje teismų praktikoje (70) įtvirtintas reikalavimas, kad veikla „pagal jai taikomas taisykles“ turėtų būti susieta su valstybės neekonomine veikla valstybinio aukštojo mokslo srityje. Visai „HIS GmbH“ veiklai nebuvo taikomos tos pačios taisyklės ir teisės aktai, kurie buvo taikomi vykdant neekonominę federalinės ir žemių Vyriausybių veiklą valstybinio aukštojo mokslo srityje. Vis dėlto būtinas ryšys su viešųjų paslaugų teikimo sritimi matyti iš pagrindinių „HIS GmbH“ įstatų elementų. Įmonės teisinė forma (GmbH) buvo reikalinga dėl formalių teisinių priežasčių, nes federalinė ir žemių Vyriausybės negalėjo įsteigti HIS kaip kitos teisinės formos viešojo subjekto (71). Iš „HIS GmbH“ veiklos ir jos administravimo (72) matyti, kad ji buvo valdoma tarsi valstybinė įstaiga ir jos veikla jokiu būdu nebuvo siekiama pelno (ir šiuo atžvilgiu labai nesiskyrė nuo aukštųjų mokyklų). Galiausiai „HIS GmbH“ įstatų 2 straipsnyje nustatyta: „Bendrovės veiklos tikslas yra remti aukštųjų mokyklų ir jų administracijų pastangas racionaliai ir ekonomiškai vykdyti aukštojo mokslo įstaigos uždavinius.“ Todėl Komisija mano, jog šiuo atveju reikalavimas, kad „HIS GmbH“ veikla „pagal jai taikomas taisykles“ būtų susijusi su viešųjų ar neekonominių viešųjų užduočių vykdymu, tenkinamas. |
| --- | --- |

(122)

Taip pat turėtų būti įvykdytas atitinkamoje teismų praktikoje (70) įtvirtintas reikalavimas, kad veikla „pagal jai taikomas taisykles“ turėtų būti susieta su valstybės neekonomine veikla valstybinio aukštojo mokslo srityje. Visai „HIS GmbH“ veiklai nebuvo taikomos tos pačios taisyklės ir teisės aktai, kurie buvo taikomi vykdant neekonominę federalinės ir žemių Vyriausybių veiklą valstybinio aukštojo mokslo srityje. Vis dėlto būtinas ryšys su viešųjų paslaugų teikimo sritimi matyti iš pagrindinių „HIS GmbH“ įstatų elementų. Įmonės teisinė forma (GmbH) buvo reikalinga dėl formalių teisinių priežasčių, nes federalinė ir žemių Vyriausybės negalėjo įsteigti HIS kaip kitos teisinės formos viešojo subjekto (71). Iš „HIS GmbH“ veiklos ir jos administravimo (72) matyti, kad ji buvo valdoma tarsi valstybinė įstaiga ir jos veikla jokiu būdu nebuvo siekiama pelno (ir šiuo atžvilgiu labai nesiskyrė nuo aukštųjų mokyklų). Galiausiai „HIS GmbH“ įstatų 2 straipsnyje nustatyta: „Bendrovės veiklos tikslas yra remti aukštųjų mokyklų ir jų administracijų pastangas racionaliai ir ekonomiškai vykdyti aukštojo mokslo įstaigos uždavinius.“ Todėl Komisija mano, jog šiuo atveju reikalavimas, kad „HIS GmbH“ veikla „pagal jai taikomas taisykles“ būtų susijusi su viešųjų ar neekonominių viešųjų užduočių vykdymu, tenkinamas.

70

GmbH

71

72

| (123) | Aptariamas atvejis yra panašus į bylą TenderNed (73), kurioje Bendrasis Teismas nusprendė, kad norint atsakyti į klausimą, ar TenderNed veikla buvo viešųjų pareigų vykdymo dalis, taip pat reikėjo išsiaiškinti, ar veiklos rūšys, pobūdis ir joms taikomos taisyklės yra susijusios su viešųjų funkcijų atlikimu. |
| --- | --- |

(123)

Aptariamas atvejis yra panašus į bylą TenderNed (73), kurioje Bendrasis Teismas nusprendė, kad norint atsakyti į klausimą, ar TenderNed veikla buvo viešųjų pareigų vykdymo dalis, taip pat reikėjo išsiaiškinti, ar veiklos rūšys, pobūdis ir joms taikomos taisyklės yra susijusios su viešųjų funkcijų atlikimu.

TenderNed

73

TenderNed

| (124) | Kalbant apie TenderNed veiklos pobūdį ir objektą, pirmosios instancijos teismas nustatė, jog Komisija teisingai nusprendė, kad TenderNed veikla yra „priemonė“, kurią naudodamos valdžios institucijos įvykdė savo teisinę pareigą laikytis Europos ir nacionalinių taisyklių, susijusių su viešaisiais pirkimais. |
| --- | --- |

(124)

Kalbant apie TenderNed veiklos pobūdį ir objektą, pirmosios instancijos teismas nustatė, jog Komisija teisingai nusprendė, kad TenderNed veikla yra „priemonė“, kurią naudodamos valdžios institucijos įvykdė savo teisinę pareigą laikytis Europos ir nacionalinių taisyklių, susijusių su viešaisiais pirkimais.

TenderNed

TenderNed

| (125) | Sprendimas TenderNed suteikia papildomų įrodymų, kad „HIS GmbH“ programinės įrangos ir IT paslaugų tiekimas Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms buvo neekonominio pobūdžio. |
| --- | --- |

(125)

Sprendimas TenderNed suteikia papildomų įrodymų, kad „HIS GmbH“ programinės įrangos ir IT paslaugų tiekimas Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms buvo neekonominio pobūdžio.

TenderNed

| (126) | Nors buvo įrodymų, leidžiančių manyti, kad aptariamas elektroninis pirkimas tik padėjo veiksmingai teikti paslaugą, susijusią su viešųjų užduočių vykdymu (žr. sprendimo 90 punktą), Bendrasis Teismas nusprendė, jog TenderNed teikiama paslauga yra neatskiriama nuo susijusios viešosios užduoties. Panašiai kaip ir Sprendime TenderNed, šiuo atveju rinkos dalyviai taip pat siūlo dalį „HIS GmbH“ teikiamų paslaugų. Vis dėlto, remiantis Bendrojo Teismo sprendimu TenderNed, valdžios institucijos galėjo geriausiai atlikti visą viešųjų pirkimų procesą naudodamos TenderNed paslaugas (sprendimo 90 punktas). Teismo teigimu, esamos komercinės platformos neatitiko valdžios institucijų viešųjų paslaugų tikslams pasiekti būtinų sąlygų atsižvelgiant į kainą, objektyvias kokybės charakteristikas, tęstinumą ir galimybę naudotis teikiamomis paslaugomis (sprendimo 107 punktas). Šie argumentai gali būti visapusiškai taikomi šiuo atveju. Pasak kelių suinteresuotųjų šalių, joks kitas aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos tiekėjas nesiūlė visų „HIS GmbH“ teikiamų paslaugų. Pati skundo pateikėja pripažįsta, kad privatūs paslaugų teikėjai siūlo tik dalį reikalingų aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos paslaugų (74). |
| --- | --- |

(126)

Nors buvo įrodymų, leidžiančių manyti, kad aptariamas elektroninis pirkimas tik padėjo veiksmingai teikti paslaugą, susijusią su viešųjų užduočių vykdymu (žr. sprendimo 90 punktą), Bendrasis Teismas nusprendė, jog TenderNed teikiama paslauga yra neatskiriama nuo susijusios viešosios užduoties. Panašiai kaip ir Sprendime TenderNed, šiuo atveju rinkos dalyviai taip pat siūlo dalį „HIS GmbH“ teikiamų paslaugų. Vis dėlto, remiantis Bendrojo Teismo sprendimu TenderNed, valdžios institucijos galėjo geriausiai atlikti visą viešųjų pirkimų procesą naudodamos TenderNed paslaugas (sprendimo 90 punktas). Teismo teigimu, esamos komercinės platformos neatitiko valdžios institucijų viešųjų paslaugų tikslams pasiekti būtinų sąlygų atsižvelgiant į kainą, objektyvias kokybės charakteristikas, tęstinumą ir galimybę naudotis teikiamomis paslaugomis (sprendimo 107 punktas). Šie argumentai gali būti visapusiškai taikomi šiuo atveju. Pasak kelių suinteresuotųjų šalių, joks kitas aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos tiekėjas nesiūlė visų „HIS GmbH“ teikiamų paslaugų. Pati skundo pateikėja pripažįsta, kad privatūs paslaugų teikėjai siūlo tik dalį reikalingų aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos paslaugų (74).

TenderNed

TenderNed

TenderNed

TenderNed

74

| (127) | Apibendrinant galima teigti, kad specializuotos skirtos programinės įrangos ir IT paslaugų teikimas Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms buvo neatskiriamas nuo jų neekonominės veiklos vykdymo – valstybinio aukštojo mokslo užtikrinimo, todėl buvo neekonominio pobūdžio. |
| --- | --- |

(127)

Apibendrinant galima teigti, kad specializuotos skirtos programinės įrangos ir IT paslaugų teikimas Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms buvo neatskiriamas nuo jų neekonominės veiklos vykdymo – valstybinio aukštojo mokslo užtikrinimo, todėl buvo neekonominio pobūdžio.

5.1.1.2.   Paslaugos privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms

Paslaugos privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms

| (128) | Remiantis teismų praktika, juridinis asmuo gali būti laikomas įmone tik tam tikros savo veiklos dalies atžvilgiu, jei ši veikla laikytina ekonomine veikla (75). |
| --- | --- |

(128)

Remiantis teismų praktika, juridinis asmuo gali būti laikomas įmone tik tam tikros savo veiklos dalies atžvilgiu, jei ši veikla laikytina ekonomine veikla (75).

75

| (129) | Kaip minėta (žr. 72 konstatuojamąją dalį), Vokietija teigia, kad „HIS GmbH“ veikla, kurią ji vykdė parduodama programinę įrangą privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, nėra valstybės pagalba dėl šių priežasčių:






  a) | tai buvo „pagalbinė veikla“, apibrėžta MTTPI sistemoje; |
| --- | --- | --- |

(129)

Kaip minėta (žr. 72 konstatuojamąją dalį), Vokietija teigia, kad „HIS GmbH“ veikla, kurią ji vykdė parduodama programinę įrangą privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, nėra valstybės pagalba dėl šių priežasčių:

a)

tai buvo „pagalbinė veikla“, apibrėžta MTTPI sistemoje;

| b) | šie „HIS GmbH“ veiklos naudos gavėjai yra daugiausia ekonominės veiklos nevykdantys subjektai; |
| --- | --- |

b)

šie „HIS GmbH“ veiklos naudos gavėjai yra daugiausia ekonominės veiklos nevykdantys subjektai;

| c) | šios „HIS GmbH“ veiklos apskaita buvo vykdoma atskirai nuo programinės įrangos teikimo Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms apskaitos. |
| --- | --- |

c)

šios „HIS GmbH“ veiklos apskaita buvo vykdoma atskirai nuo programinės įrangos teikimo Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms apskaitos.

| (130) | Jei ši veikla yra ekonominė veikla, bet koks su šia veikla susijęs pagalbos elementas būtų mažesnis už Reglamente (ES) Nr. 1407/2013 nustatytą de minimis viršutinę ribą. |
| --- | --- |

(130)

Jei ši veikla yra ekonominė veikla, bet koks su šia veikla susijęs pagalbos elementas būtų mažesnis už Reglamente (ES) Nr. 1407/2013 nustatytą de minimis viršutinę ribą.

de minimis

| (131) | Komisija nesutinka su argumentu, kad šis nedidelis pardavimas privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms yra pagalbinė veikla ir todėl joks viešasis šios veiklos finansavimas neturėtų būti laikomas pagalba, dėl toliau nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(131)

Komisija nesutinka su argumentu, kad šis nedidelis pardavimas privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms yra pagalbinė veikla ir todėl joks viešasis šios veiklos finansavimas neturėtų būti laikomas pagalba, dėl toliau nurodytų priežasčių.

| (132) | Vokietija nepakankamai įrodė, kad šiuo atveju yra taikytina sąvoka „pagalbinė veikla“ pagal MTTPI sistemą. Pavyzdžiui, Vokietija neįrodė, kad mažos apimties pardavimas yra veikla, kuri, kaip nurodyta MTTPI sistemos 20 punkte, yra tiesiogiai susijusi su mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veikimu ir yra jam reikalinga arba yra neatsiejamai susijusi su neekonomine pagrindine veikla (žr. 72 konstatuojamosios dalies f punktą ir 43 išnašą). |
| --- | --- |

(132)

Vokietija nepakankamai įrodė, kad šiuo atveju yra taikytina sąvoka „pagalbinė veikla“ pagal MTTPI sistemą. Pavyzdžiui, Vokietija neįrodė, kad mažos apimties pardavimas yra veikla, kuri, kaip nurodyta MTTPI sistemos 20 punkte, yra tiesiogiai susijusi su mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veikimu ir yra jam reikalinga arba yra neatsiejamai susijusi su neekonomine pagrindine veikla (žr. 72 konstatuojamosios dalies f punktą ir 43 išnašą).

| (133) | Dėl apskaitos atskyrimo svarbos Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad subjektas gali vykdyti kelių rūšių veiklą – ekonominę ir neekonominę, su sąlyga, jog vykdo atskirą finansavimo iš skirtingų šaltinių apskaitą, kad būtų išvengta kryžminio subsidijavimo rizikos, t. y. kad jo ekonominė veikla bus finansuojama iš viešųjų lėšų, kurias jis gauna neekonominei veiklai vykdyti (76). Vis dėlto, skirtingai nei „Escuelas Pías“ atveju, viešoji parama šioje byloje buvo susijusi su visa „HIS GmbH“, kuriai buvo suteikta pagalba, veikla. Todėl atskira „HIS GmbH“ pardavimo privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms apskaita nerodo, kad tai nėra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(133)

Dėl apskaitos atskyrimo svarbos Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad subjektas gali vykdyti kelių rūšių veiklą – ekonominę ir neekonominę, su sąlyga, jog vykdo atskirą finansavimo iš skirtingų šaltinių apskaitą, kad būtų išvengta kryžminio subsidijavimo rizikos, t. y. kad jo ekonominė veikla bus finansuojama iš viešųjų lėšų, kurias jis gauna neekonominei veiklai vykdyti (76). Vis dėlto, skirtingai nei „Escuelas Pías“ atveju, viešoji parama šioje byloje buvo susijusi su visa „HIS GmbH“, kuriai buvo suteikta pagalba, veikla. Todėl atskira „HIS GmbH“ pardavimo privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms apskaita nerodo, kad tai nėra ekonominė veikla.

76

5.1.2.   Atrankinis pranašumas, konkurencijos iškraipymas ir dotacijų poveikis prekybai

Atrankinis pranašumas, konkurencijos iškraipymas ir dotacijų poveikis prekybai

| (134) | Kaip nurodyta 127 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad „HIS GmbH“ teikdama programinės įrangos paslaugas Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms veikė ne kaip įmonė. Vis dėlto, atsižvelgdama į kitus valstybės pagalbos kriterijus, Komisija mano, kad tiesioginės dotacijos, suteiktos nuo 1976 m. iki 2013 m., būtų galėjusios suteikti atrankinį pranašumą „HIS GmbH“. Jei „HIS GmbH“ būtų veikusi kaip įmonė, IT paslaugos iš esmės būtų galėjusios būti teikiamos ir kitose valstybėse narėse arba kitų valstybių narių įmonių, todėl priemonės būtų galėjusios iškreipti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(134)

Kaip nurodyta 127 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad „HIS GmbH“ teikdama programinės įrangos paslaugas Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms veikė ne kaip įmonė. Vis dėlto, atsižvelgdama į kitus valstybės pagalbos kriterijus, Komisija mano, kad tiesioginės dotacijos, suteiktos nuo 1976 m. iki 2013 m., būtų galėjusios suteikti atrankinį pranašumą „HIS GmbH“. Jei „HIS GmbH“ būtų veikusi kaip įmonė, IT paslaugos iš esmės būtų galėjusios būti teikiamos ir kitose valstybėse narėse arba kitų valstybių narių įmonių, todėl priemonės būtų galėjusios iškreipti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (135) | Kadangi „HIS GmbH“ buvo įmonė, užsiimanti ekonomine veikla, nes pardavė savo produktus privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, priemonė buvo naudinga ir šiai veiklai ir suteikė įmonei atrankinį ekonominį pranašumą prieš kitas įmones, kurios teikė panašias paslaugas neturėdamos tokio pranašumo. Be to, „HIS GmbH“ dėl to, kad valstybinėms aukštosioms mokykloms skirti jos produktai buvo finansuojami valstybės lėšomis, nereikėjo siekti pelno, todėl ji galėjo siūlyti savo paslaugas vien padengdama išlaidas. Kadangi šios paslaugos iš esmės galėjo būti teikiamos ir kitose valstybėse narėse arba kitų valstybių narių įmonių, priemonės galėjo iškreipti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(135)

Kadangi „HIS GmbH“ buvo įmonė, užsiimanti ekonomine veikla, nes pardavė savo produktus privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, priemonė buvo naudinga ir šiai veiklai ir suteikė įmonei atrankinį ekonominį pranašumą prieš kitas įmones, kurios teikė panašias paslaugas neturėdamos tokio pranašumo. Be to, „HIS GmbH“ dėl to, kad valstybinėms aukštosioms mokykloms skirti jos produktai buvo finansuojami valstybės lėšomis, nereikėjo siekti pelno, todėl ji galėjo siūlyti savo paslaugas vien padengdama išlaidas. Kadangi šios paslaugos iš esmės galėjo būti teikiamos ir kitose valstybėse narėse arba kitų valstybių narių įmonių, priemonės galėjo iškreipti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (136) | Todėl tiesioginės dotacijos, kurios galėjo būti naudingos „HIS GmbH“ parduodant programinę įrangą privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, buvo valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(136)

Todėl tiesioginės dotacijos, kurios galėjo būti naudingos „HIS GmbH“ parduodant programinę įrangą privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, buvo valstybės pagalba.

5.1.3.   Ar atleidimas nuo mokesčių yra pagalba?

Ar atleidimas nuo mokesčių yra pagalba?

| (137) | Komisija pažymi, kad oficialaus tyrimo etape skundo pateikėja nepateikė jokių argumentų dėl „HIS GmbH“ atleidimo nuo mokesčių laikotarpiu iki 2013 m. gruodžio 31 d. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą ji neužsiminė apie atleidimą nuo mokesčių. Argumentai dėl atleidimo nuo mokesčių buvo pateikti kaip atskiras skundo elementas, susijęs tik su 2014 m. pasikeitusiu HIS statusu (77). Tačiau galima valstybės pagalba „HIS eG“ nėra šio sprendimo objektas, nes ji nepatenka į sprendimo pradėti procedūrą taikymo sritį. |
| --- | --- |

(137)

Komisija pažymi, kad oficialaus tyrimo etape skundo pateikėja nepateikė jokių argumentų dėl „HIS GmbH“ atleidimo nuo mokesčių laikotarpiu iki 2013 m. gruodžio 31 d. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą ji neužsiminė apie atleidimą nuo mokesčių. Argumentai dėl atleidimo nuo mokesčių buvo pateikti kaip atskiras skundo elementas, susijęs tik su 2014 m. pasikeitusiu HIS statusu (77). Tačiau galima valstybės pagalba „HIS eG“ nėra šio sprendimo objektas, nes ji nepatenka į sprendimo pradėti procedūrą taikymo sritį.

77

| (138) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija negalėjo atmesti galimybės, kad „HIS GmbH“ galėjo būti suteiktas atrankinis pranašumas, todėl ji pabrėžė, jog atrankinio pranašumo vertinimas priklauso nuo to, ar „HIS GmbH“ yra įmonė, ar ne (žr. sprendimo pradėti procedūrą 52 ir 53 konstatuojamąsias dalis). Kadangi Komisija negali atmesti galimybės, kad „HIS GmbH“, parduodama savo produktus privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, vykdė ekonominę veiklą (žr. 133 konstatuojamąją dalį), negalima atmesti tikimybės, kad aptariamos mokestinės priemonės buvo atrankinės. |
| --- | --- |

(138)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija negalėjo atmesti galimybės, kad „HIS GmbH“ galėjo būti suteiktas atrankinis pranašumas, todėl ji pabrėžė, jog atrankinio pranašumo vertinimas priklauso nuo to, ar „HIS GmbH“ yra įmonė, ar ne (žr. sprendimo pradėti procedūrą 52 ir 53 konstatuojamąsias dalis). Kadangi Komisija negali atmesti galimybės, kad „HIS GmbH“, parduodama savo produktus privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, vykdė ekonominę veiklą (žr. 133 konstatuojamąją dalį), negalima atmesti tikimybės, kad aptariamos mokestinės priemonės buvo atrankinės.

| (139) | Be to, šios paslaugos iš esmės galėjo būti teikiamos kitose valstybėse narėse arba kitų valstybių narių įmonių, todėl priemonės galėjo iškreipti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi „HIS GmbH“ taikytos mokestinės priemonės gali būti laikomos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(139)

Be to, šios paslaugos iš esmės galėjo būti teikiamos kitose valstybėse narėse arba kitų valstybių narių įmonių, todėl priemonės galėjo iškreipti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi „HIS GmbH“ taikytos mokestinės priemonės gali būti laikomos valstybės pagalba.

5.2.   Esama pagalba

Esama pagalba

| (140) | Komisija mano, kad jeigu 1976–2013 m. laikotarpiu „HIS GmbH“ suteiktos tiesioginės dotacijos buvo valstybės pagalba, dėl toliau nurodytų priežasčių jos laikytinos esama pagalba. Komisija mano, kad jei aptariamos mokestinės priemonės buvo valstybės pagalba (žr. 139 konstatuojamąją dalį), jos taip pat laikytinos esama pagalba (78) dėl toliau nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(140)

Komisija mano, kad jeigu 1976–2013 m. laikotarpiu „HIS GmbH“ suteiktos tiesioginės dotacijos buvo valstybės pagalba, dėl toliau nurodytų priežasčių jos laikytinos esama pagalba. Komisija mano, kad jei aptariamos mokestinės priemonės buvo valstybės pagalba (žr. 139 konstatuojamąją dalį), jos taip pat laikytinos esama pagalba (78) dėl toliau nurodytų priežasčių.

78

| (141) | Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 (79) 1 straipsnio b punkto v papunktį pagalba yra esama pagalba, jei galima nustatyti, kad jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista. |
| --- | --- |

(141)

Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 (79) 1 straipsnio b punkto v papunktį pagalba yra esama pagalba, jei galima nustatyti, kad jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista.

79

| (142) | Esamai pagalbai taikoma teisinė apsauga, išskyrus atvejus, kai Komisija nustato (80), kad ji nesuderinama su vidaus rinka, ir nurodo būsimas tikslines priemones, kurių reikia imtis (žr. SESV 108 straipsnio 1 dalį (81) ir Reglamento (ES) 2015/1589 (82) 22 straipsnį). |
| --- | --- |

(142)

Esamai pagalbai taikoma teisinė apsauga, išskyrus atvejus, kai Komisija nustato (80), kad ji nesuderinama su vidaus rinka, ir nurodo būsimas tikslines priemones, kurių reikia imtis (žr. SESV 108 straipsnio 1 dalį (81) ir Reglamento (ES) 2015/1589 (82) 22 straipsnį).

80

81

82

| (143) | Norint nustatyti, ar aptariamos priemonės (žr. 13 konstatuojamąją dalį) yra esama pagalba, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunkčio pirmame sakinyje, pirmiausia reikia įsitikinti, kad, valstybei pradėjus teikti lėšas „HIS GmbH“, nebuvo aptariamų produktų ir paslaugų rinkos. |
| --- | --- |

(143)

Norint nustatyti, ar aptariamos priemonės (žr. 13 konstatuojamąją dalį) yra esama pagalba, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunkčio pirmame sakinyje, pirmiausia reikia įsitikinti, kad, valstybei pradėjus teikti lėšas „HIS GmbH“, nebuvo aptariamų produktų ir paslaugų rinkos.

| (144) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija pirmiausia nagrinėja, ar pradėjus teikti institucinę paramą 1976 m. egzistavo aukštųjų mokyklų duomenų elektroninio apdorojimo (aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos) rinka. Tada ji tiria, ar dėl vėlesnių pakeitimų nepasikeitė pradinės priemonės esmė. Tokie pakeitimai galėtų būti susiję su pranašumo pobūdžiu arba finansavimo šaltiniu, pagalbos paskirtimi ar teisiniu pagrindu, gavėjais arba gavėjų veiklos sritimi. Dėl jų visa esama pagalba taptų nauja pagalba. |
| --- | --- |

(144)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija pirmiausia nagrinėja, ar pradėjus teikti institucinę paramą 1976 m. egzistavo aukštųjų mokyklų duomenų elektroninio apdorojimo (aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos) rinka. Tada ji tiria, ar dėl vėlesnių pakeitimų nepasikeitė pradinės priemonės esmė. Tokie pakeitimai galėtų būti susiję su pranašumo pobūdžiu arba finansavimo šaltiniu, pagalbos paskirtimi ar teisiniu pagrindu, gavėjais arba gavėjų veiklos sritimi. Dėl jų visa esama pagalba taptų nauja pagalba.

5.2.1.   1976 m. nebuvo aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos

1976 m. nebuvo aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos

| (145) | Komisija mano, jog skundo pateikėja negalėjo įrodyti, kad „HIS GmbH“ produktų, t. y. jos EDA ir (arba) IT produktų ir paslaugų (83) aukštosioms mokykloms administruoti, rinka jau egzistavo, kai 1976 m. buvo pradėtos taikyti aptariamos priemonės, įskaitant mokestines priemones. Savo pastabose didžioji dauguma aukštųjų mokyklų palaikė Vokietijos argumentą, kad aukštųjų mokyklų administravimo programinės įrangos rinka susiformavo maždaug prieš 12–14 metų ir kad tokia rinka galėjo pradėti egzistuoti ne anksčiau kaip 1993 m. Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad nors jau kurį laiką buvo tiekėjų, galėjusių pasiūlyti bent dalį aukštosioms mokykloms reikalingų taikomųjų administravimo programų, visų aukštosioms mokykloms administruoti skirtų EDA ir IT produktų ir paslaugų rinkos nebuvo. Anot jų, be „HIS GmbH“, nė viena įmonė nesiūlo viso „HIS GmbH“ produktų ir paslaugų asortimento (žr. 38 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(145)

Komisija mano, jog skundo pateikėja negalėjo įrodyti, kad „HIS GmbH“ produktų, t. y. jos EDA ir (arba) IT produktų ir paslaugų (83) aukštosioms mokykloms administruoti, rinka jau egzistavo, kai 1976 m. buvo pradėtos taikyti aptariamos priemonės, įskaitant mokestines priemones. Savo pastabose didžioji dauguma aukštųjų mokyklų palaikė Vokietijos argumentą, kad aukštųjų mokyklų administravimo programinės įrangos rinka susiformavo maždaug prieš 12–14 metų ir kad tokia rinka galėjo pradėti egzistuoti ne anksčiau kaip 1993 m. Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad nors jau kurį laiką buvo tiekėjų, galėjusių pasiūlyti bent dalį aukštosioms mokykloms reikalingų taikomųjų administravimo programų, visų aukštosioms mokykloms administruoti skirtų EDA ir IT produktų ir paslaugų rinkos nebuvo. Anot jų, be „HIS GmbH“, nė viena įmonė nesiūlo viso „HIS GmbH“ produktų ir paslaugų asortimento (žr. 38 konstatuojamąją dalį).

83

| (146) | Skundo pateikėjos 2012 m. teiginiai, kad „iki 2000 m. buvo <...> tik HIS GX (84) programinė įranga“ ir „pokyčiai per pastaruosius septynerius [išskirta tik čia] metus“ [rodo], jog privačios programinės įrangos įmonės geba ir yra pasiruošusios visoms suinteresuotoms aukštosioms mokykloms pateikti modernius integruotus specializuotus administravimo sprendimus“ (85), taip pat jos spekuliacinio pobūdžio teiginiai, kad aštuntajame dešimtmetyje vietos ir užsienio įmonės būtų galėjusios pasiūlyti [išskirta tik čia] aukštosioms mokykloms reikalingą programinę įrangą (86) (žr. 2016 m. balandžio 4 d. skundo pateikėjos pastabas, p. 4 ir 53 konstatuojamąją dalį), Komisijos nuomone, įrodo, kad 1976 m. Vokietijoje nebuvo aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos. Todėl Komisijos abejonės dėl tokios rinkos egzistavimo 1976 m. buvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(146)

Skundo pateikėjos 2012 m. teiginiai, kad „iki 2000 m. buvo <...> tik HIS GX (84) programinė įranga“ ir „pokyčiai per pastaruosius septynerius [išskirta tik čia] metus“ [rodo], jog privačios programinės įrangos įmonės geba ir yra pasiruošusios visoms suinteresuotoms aukštosioms mokykloms pateikti modernius integruotus specializuotus administravimo sprendimus“ (85), taip pat jos spekuliacinio pobūdžio teiginiai, kad aštuntajame dešimtmetyje vietos ir užsienio įmonės būtų galėjusios pasiūlyti [išskirta tik čia] aukštosioms mokykloms reikalingą programinę įrangą (86) (žr. 2016 m. balandžio 4 d. skundo pateikėjos pastabas, p. 4 ir 53 konstatuojamąją dalį), Komisijos nuomone, įrodo, kad 1976 m. Vokietijoje nebuvo aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos. Todėl Komisijos abejonės dėl tokios rinkos egzistavimo 1976 m. buvo išsklaidytos.

84

septynerius

85

būtų galėjusios pasiūlyti

86

| (147) | Komisija mano, kad aukštųjų mokyklų administravimo EDA ir (arba) IT produktų ir paslaugų, skirtų Vokietijos aukštojo mokslo sistemai, pokyčiai yra susiję su vidaus rinkos vystymusi, nurodytu Procedūrų reglamento 1 straipsnio b punkto v papunktyje (žr. sprendimo pradėti procedūrą 91 konstatuojamąją dalį). Šią išvadą pagrindžia daugybė pateiktų pastabų (be kita ko, Vokietijos) dėl sprendimo pradėti procedūrą, kuriose teigiama, kad tam tikru metu per pastaruosius vieną tris dešimtmečius susiformavo atitinkama bent jau kai kurių Vokietijos aukštosioms mokykloms skirtų programinės įrangos paslaugų sričių rinka (žr. 38 ir 65 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(147)

Komisija mano, kad aukštųjų mokyklų administravimo EDA ir (arba) IT produktų ir paslaugų, skirtų Vokietijos aukštojo mokslo sistemai, pokyčiai yra susiję su vidaus rinkos vystymusi, nurodytu Procedūrų reglamento 1 straipsnio b punkto v papunktyje (žr. sprendimo pradėti procedūrą 91 konstatuojamąją dalį). Šią išvadą pagrindžia daugybė pateiktų pastabų (be kita ko, Vokietijos) dėl sprendimo pradėti procedūrą, kuriose teigiama, kad tam tikru metu per pastaruosius vieną tris dešimtmečius susiformavo atitinkama bent jau kai kurių Vokietijos aukštosioms mokykloms skirtų programinės įrangos paslaugų sričių rinka (žr. 38 ir 65 konstatuojamąsias dalis).

5.2.2.   Nebuvo reikšmingų priemonių pakeitimų

Nebuvo reikšmingų priemonių pakeitimų

| (148) | Jei 1976–2013 m. laikotarpiu priemonės iš tikrųjų tapo valstybės pagalba, būtina išsiaiškinti, ar jos buvo iš esmės pakeistos taip, kad taptų nauja pagalba. |
| --- | --- |

(148)

Jei 1976–2013 m. laikotarpiu priemonės iš tikrųjų tapo valstybės pagalba, būtina išsiaiškinti, ar jos buvo iš esmės pakeistos taip, kad taptų nauja pagalba.

| (149) | Pagal Sprendimą Gibraltaro Vyriausybė/Komisija ne dėl kiekvieno esamos pagalbos pakeitimo ji tampa nauja pagalba. Remiantis tuo sprendimu, pradinė schema tampa nauja pagalbos schema tik tuo atveju, jeigu pakeitimas daro poveikį tikrajai pradinės schemos esmei (87). Pagalbos schemos pakeitimai yra esminiai, jei pasikeitė tokie pagrindiniai aspektai kaip finansavimo būdas, finansavimo šaltinis, teisinis pagrindas, tikslas ar pagalbos gavėjai (88). |
| --- | --- |

(149)

Pagal Sprendimą Gibraltaro Vyriausybė/Komisija ne dėl kiekvieno esamos pagalbos pakeitimo ji tampa nauja pagalba. Remiantis tuo sprendimu, pradinė schema tampa nauja pagalbos schema tik tuo atveju, jeigu pakeitimas daro poveikį tikrajai pradinės schemos esmei (87). Pagalbos schemos pakeitimai yra esminiai, jei pasikeitė tokie pagrindiniai aspektai kaip finansavimo būdas, finansavimo šaltinis, teisinis pagrindas, tikslas ar pagalbos gavėjai (88).

Gibraltaro Vyriausybė/Komisija

87

88

| (150) | Komisija pažymi, kad jos abejonės dėl reikšmingų HIS finansavimo pakeitimų 1976–2013 m. laikotarpiu (žr. sprendimo pradėti procedūrą 90, 92 ir 93 konstatuojamąsias dalis) buvo išsklaidytos. Priemonių pobūdis, finansavimo šaltinis, teisinis pagrindas, paramos tikslai ir gavėjų grupė nuo šių priemonių taikymo pradžios nepasikeitė dėl toliau išdėstytų priežasčių. |
| --- | --- |

(150)

Komisija pažymi, kad jos abejonės dėl reikšmingų HIS finansavimo pakeitimų 1976–2013 m. laikotarpiu (žr. sprendimo pradėti procedūrą 90, 92 ir 93 konstatuojamąsias dalis) buvo išsklaidytos. Priemonių pobūdis, finansavimo šaltinis, teisinis pagrindas, paramos tikslai ir gavėjų grupė nuo šių priemonių taikymo pradžios nepasikeitė dėl toliau išdėstytų priežasčių.

5.2.2.1.   Finansavimo būdas

Finansavimo būdas

| (151) | Sprendime Namur-Les Assurances du Crédit SA Teisingumo Teismas yra išaiškinęs taip: „Naujos pagalbos skyrimo ar esamos pagalbos pakeitimo negalima vertinti pagal pagalbos mastą ar ypač pagal jos finansinį dydį kuriuo nors įmonės veiklos laikotarpiu, jei pagalba teikiama pagal ankstesnes teisines nuostatas, kurios išliko nepakitusios“ (89). Komisija pažymi, kad pagal kelis Komisijos sprendimus dėl transliuotojų (90) dėl pagalbos sumos padidėjimo pagalba iš esmės nesikeičia, jei ji didėja proporcingai atitinkamų tos pačios veiklos išlaidų padidėjimui. |
| --- | --- |

(151)

Sprendime Namur-Les Assurances du Crédit SA Teisingumo Teismas yra išaiškinęs taip: „Naujos pagalbos skyrimo ar esamos pagalbos pakeitimo negalima vertinti pagal pagalbos mastą ar ypač pagal jos finansinį dydį kuriuo nors įmonės veiklos laikotarpiu, jei pagalba teikiama pagal ankstesnes teisines nuostatas, kurios išliko nepakitusios“ (89). Komisija pažymi, kad pagal kelis Komisijos sprendimus dėl transliuotojų (90) dėl pagalbos sumos padidėjimo pagalba iš esmės nesikeičia, jei ji didėja proporcingai atitinkamų tos pačios veiklos išlaidų padidėjimui.

Namur-Les Assurances du Crédit SA

89

90

| (152) | Vokietija patvirtina, kad nominali tiesioginės valstybės paramos suma padidėjo labai menkai (nuo 2 527 000 DM 1976 m. iki 6 981 000 DM 2001 m. ir 4 230 000 EUR 2013 m.), o skirtumus lėmė trūkstamų lėšų finansavimas dėl didėjančio studentų skaičiaus ir infliacijos. |
| --- | --- |

(152)

Vokietija patvirtina, kad nominali tiesioginės valstybės paramos suma padidėjo labai menkai (nuo 2 527 000 DM 1976 m. iki 6 981 000 DM 2001 m. ir 4 230 000 EUR 2013 m.), o skirtumus lėmė trūkstamų lėšų finansavimas dėl didėjančio studentų skaičiaus ir infliacijos.

| (153) | Komisija mano, kad finansavimo būdas iš esmės nepasikeitė. Pirma, nepasikeitė finansavimo forma: tiesioginės dotacijos ir atleidimas nuo pelno ir verslo mokesčių. Antra, finansavimo skiriant tiesiogines dotacijas mastas iš esmės nepasikeitė. 1976–2013 m. tiesioginės dotacijos iš viso padidėjo maždaug 2,9 karto. Tuo pačiu laikotarpiu studentų skaičius padidėjo daug labiau. 1976–1977 m. Vokietijoje mokėsi 872 125 studentai (91); 2013–2014 m. šis skaičius buvo trigubai didesnis: 2 616 881 (92). 2013 m. kainos Vokietijoje buvo 2,3 karto didesnės nei 1976 m. (93) Remdamasi šia informacija, Komisija pažymi, kad finansavimo pobūdis ir dydis iš esmės nepasikeitė, nes studentų skaičius išaugo gerokai daugiau nei tiesioginių dotacijų „HIS GmbH“ veiklai mastas (taip pat atsižvelgiama į infliacijos lygį Vokietijoje 1976–2014 m. laikotarpiu). |
| --- | --- |

(153)

Komisija mano, kad finansavimo būdas iš esmės nepasikeitė. Pirma, nepasikeitė finansavimo forma: tiesioginės dotacijos ir atleidimas nuo pelno ir verslo mokesčių. Antra, finansavimo skiriant tiesiogines dotacijas mastas iš esmės nepasikeitė. 1976–2013 m. tiesioginės dotacijos iš viso padidėjo maždaug 2,9 karto. Tuo pačiu laikotarpiu studentų skaičius padidėjo daug labiau. 1976–1977 m. Vokietijoje mokėsi 872 125 studentai (91); 2013–2014 m. šis skaičius buvo trigubai didesnis: 2 616 881 (92). 2013 m. kainos Vokietijoje buvo 2,3 karto didesnės nei 1976 m. (93) Remdamasi šia informacija, Komisija pažymi, kad finansavimo pobūdis ir dydis iš esmės nepasikeitė, nes studentų skaičius išaugo gerokai daugiau nei tiesioginių dotacijų „HIS GmbH“ veiklai mastas (taip pat atsižvelgiama į infliacijos lygį Vokietijoje 1976–2014 m. laikotarpiu).

91

92

93

| (154) | „Finansavimo“ atleidžiant nuo mokesčių dydis reikšmingai nesikeitė, nes „HIS GmbH“ mokestinė našta, kaip teigia Vokietija 2016 m. pastabose (žr. 79 konstatuojamąją dalį), pagal Pelno mokesčio įstatymą ir pagal Verslo mokesčio įstatymą būtų buvusi lygi nuliui, jei „HIS GmbH“ būtų turėjusi šiuos mokesčius mokėti. |
| --- | --- |

(154)

„Finansavimo“ atleidžiant nuo mokesčių dydis reikšmingai nesikeitė, nes „HIS GmbH“ mokestinė našta, kaip teigia Vokietija 2016 m. pastabose (žr. 79 konstatuojamąją dalį), pagal Pelno mokesčio įstatymą ir pagal Verslo mokesčio įstatymą būtų buvusi lygi nuliui, jei „HIS GmbH“ būtų turėjusi šiuos mokesčius mokėti.

5.2.2.2.   Finansavimo šaltinis ir finansavimo būdas, teisinis pagrindas

Finansavimo šaltinis ir finansavimo būdas, teisinis pagrindas

| (155) | Komisija mano, kad finansavimo skiriant tiesiogines dotacijas šaltinis, pobūdis ir teisinis pagrindas per visą laikotarpį išliko tas pats: lėšos buvo gaunamos iš federalinio biudžeto ir federacinių žemių biudžetų. Aukštųjų mokyklų dalies nuo viso finansavimo padidėjimas (nuo 35,7 % iki 74,1 %) nėra esminis finansavimo pokytis dėl toliau nurodytų priežasčių. Pirma, kaip paaiškinta ankstesniame skirsnyje, nominalus „valstybės“ finansavimo mastas, tiksliau, valstybės pagalbos dalis, išliko toks pats. Antra, nuo 1976 m. teisiniu pagrindu buvo numatyta, kad prireikus finansavimą galėtų papildyti pajamos. Todėl Komisija nesutinka su skundo pateikėja, kad finansavimo būdas nuolat keitėsi. Atitinkama įstatų formuluotė bėgant metams nepasikeitė: „Akcininkai suteikia bendrovei lėšų, reikalingų įstatuose nustatytoms pareigoms vykdyti, jei neatsiranda nuosavų pajamų“ (94). Be to, Sprendime Namur Les Assurances du Crédit SA (žr. 151 konstatuojamąją dalį) Teisingumo Teismas nurodo, kad tokius pagalbos schemos pakeitimus leidžiama daryti tol, kol nesikeičia nuostatos dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(155)

Komisija mano, kad finansavimo skiriant tiesiogines dotacijas šaltinis, pobūdis ir teisinis pagrindas per visą laikotarpį išliko tas pats: lėšos buvo gaunamos iš federalinio biudžeto ir federacinių žemių biudžetų. Aukštųjų mokyklų dalies nuo viso finansavimo padidėjimas (nuo 35,7 % iki 74,1 %) nėra esminis finansavimo pokytis dėl toliau nurodytų priežasčių. Pirma, kaip paaiškinta ankstesniame skirsnyje, nominalus „valstybės“ finansavimo mastas, tiksliau, valstybės pagalbos dalis, išliko toks pats. Antra, nuo 1976 m. teisiniu pagrindu buvo numatyta, kad prireikus finansavimą galėtų papildyti pajamos. Todėl Komisija nesutinka su skundo pateikėja, kad finansavimo būdas nuolat keitėsi. Atitinkama įstatų formuluotė bėgant metams nepasikeitė: „Akcininkai suteikia bendrovei lėšų, reikalingų įstatuose nustatytoms pareigoms vykdyti, jei neatsiranda nuosavų pajamų“ (94). Be to, Sprendime Namur Les Assurances du Crédit SA (žr. 151 konstatuojamąją dalį) Teisingumo Teismas nurodo, kad tokius pagalbos schemos pakeitimus leidžiama daryti tol, kol nesikeičia nuostatos dėl pagalbos.

94

Namur Les Assurances du Crédit SA

| (156) | Komisija nesutinka su skundo pateikėja, kad finansavimo būdas pasikeitė, nes tai buvo įvairaus dydžio dotacijos (žr. 51 konstatuojamąją dalį). Komisija mano, kad tiesioginės dotacijos sudarė esamos pagalbos schemą ir nebuvo atskiros metinės tiesioginės dotacijos. Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punkte nustatyta, kad „pagalbos schema – bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba“ (išskirta tik čia). |
| --- | --- |

(156)

Komisija nesutinka su skundo pateikėja, kad finansavimo būdas pasikeitė, nes tai buvo įvairaus dydžio dotacijos (žr. 51 konstatuojamąją dalį). Komisija mano, kad tiesioginės dotacijos sudarė esamos pagalbos schemą ir nebuvo atskiros metinės tiesioginės dotacijos. Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punkte nustatyta, kad „pagalbos schema – bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba“ (išskirta tik čia).

bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba

| (157) | Remdamasi tiesioginio finansavimo ypatybėmis ir „HIS GmbH“ taikytomis mokestinėmis priemonėmis, Komisija mano, kad tai yra pagalbos schema, nes teisinis pagrindas yra „schema, pagal kurią <...> įmon[ei] [ne]gal[ėjo] būti suteikta pagalba neribotam laikui ir <...> neriboto dydžio“. Pagalbai suteikti nereikėjo kitų įgyvendinimo priemonių. |
| --- | --- |

(157)

Remdamasi tiesioginio finansavimo ypatybėmis ir „HIS GmbH“ taikytomis mokestinėmis priemonėmis, Komisija mano, kad tai yra pagalbos schema, nes teisinis pagrindas yra „schema, pagal kurią <...> įmon[ei] [ne]gal[ėjo] būti suteikta pagalba neribotam laikui ir <...> neriboto dydžio“. Pagalbai suteikti nereikėjo kitų įgyvendinimo priemonių.

| (158) | Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad tiesioginės metinės subsidijos buvo de facto esamos pagalbos schema ir kad finansavimo dydis, būdas ir šaltinis iš esmės nesikeitė, remiantis atitinkama teismo praktika (Sprendimas Gibraltaro Vyriausybė/Komisija ir Sprendimas Namur-Les Assurances du Crédit) ir 2008 m. vasario 27 d. Komisijos sprendimu C (2008) 725 galutinis, SA.21395 E8/2006 (ex CP 110/2004 ir CP 126/2004) – Belgija, visuomeninio transliuotojo VRT finansavimas. |
| --- | --- |

(158)

Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad tiesioginės metinės subsidijos buvo de facto esamos pagalbos schema ir kad finansavimo dydis, būdas ir šaltinis iš esmės nesikeitė, remiantis atitinkama teismo praktika (Sprendimas Gibraltaro Vyriausybė/Komisija ir Sprendimas Namur-Les Assurances du Crédit) ir 2008 m. vasario 27 d. Komisijos sprendimu C (2008) 725 galutinis, SA.21395 E8/2006 (ex CP 110/2004 ir CP 126/2004) – Belgija, visuomeninio transliuotojo VRT finansavimas.

de facto

Gibraltaro Vyriausybė/Komisija

Namur-Les Assurances du Crédit

| (159) | Kadangi įstatuose teisinis pagrindas visą laikotarpį liko nepakitęs (žr. 155 konstatuojamąją dalį), Komisija mano, kad tiesioginių dotacijų teisinis pagrindas nebuvo iš esmės pakeistas. |
| --- | --- |

(159)

Kadangi įstatuose teisinis pagrindas visą laikotarpį liko nepakitęs (žr. 155 konstatuojamąją dalį), Komisija mano, kad tiesioginių dotacijų teisinis pagrindas nebuvo iš esmės pakeistas.

| (160) | Komisijos manymu, mokesčių lengvatų teisinis pagrindas iš esmės nepasikeitė. Pirma, formuluotė, kuria remiantis įstatuose buvo nustatytas visuomenei naudingas tikslas, bėgant metams nepakito: „Bendrovės veikla siekiama tik bendro viešojo intereso tikslų“, apibrėžtų mokesčių nuostatose dėl bendro viešojo intereso tikslų (95). |
| --- | --- |

(160)

Komisijos manymu, mokesčių lengvatų teisinis pagrindas iš esmės nepasikeitė. Pirma, formuluotė, kuria remiantis įstatuose buvo nustatytas visuomenei naudingas tikslas, bėgant metams nepakito: „Bendrovės veikla siekiama tik bendro viešojo intereso tikslų“, apibrėžtų mokesčių nuostatose dėl bendro viešojo intereso tikslų (95).

95

| (161) | Antra, nuo „HIS GmbH“ įsteigimo 1976 m. sausio 1 d. teisės aktai, kuriais grindžiamas atleidimas nuo mokesčių, nepasikeitė arba nesikeitė iš esmės (96). Atleidimo nuo mokesčių teisinis pagrindas buvo Pelno mokesčio įstatymas, Verslo mokesčio įstatymas ir Mokesčių kodeksas. Pasak Vokietijos, atleidimas nuo mokesčių (Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnis ir Verslo mokesčio įstatymo 3 straipsnis) siejamas su Mokesčių kodekso 51 ir paskesniais straipsniais (žr. 78 konstatuojamąją dalį ir 46, 47 ir 48 išnašas). Mokesčių kodekso 52 straipsnyje nurodytos dvi veiklos rūšys, kurios pagal įstatymą laikomos ne pelno veikla: mokslo ir mokslinių tyrimų rėmimas (52 straipsnio 1 dalis) ir visuomenės švietimo ir profesinio ugdymo rėmimas (52 straipsnio 7 dalis). Pagal dabartinės redakcijos taikytinus teisės aktus nagrinėjamas atleidimas nuo mokesčių nustatytas Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnyje ir Verslo mokesčio įstatymo 3 straipsnyje, siejamuose su Mokesčių kodekso 52 straipsniu. |
| --- | --- |

(161)

Antra, nuo „HIS GmbH“ įsteigimo 1976 m. sausio 1 d. teisės aktai, kuriais grindžiamas atleidimas nuo mokesčių, nepasikeitė arba nesikeitė iš esmės (96). Atleidimo nuo mokesčių teisinis pagrindas buvo Pelno mokesčio įstatymas, Verslo mokesčio įstatymas ir Mokesčių kodeksas. Pasak Vokietijos, atleidimas nuo mokesčių (Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnis ir Verslo mokesčio įstatymo 3 straipsnis) siejamas su Mokesčių kodekso 51 ir paskesniais straipsniais (žr. 78 konstatuojamąją dalį ir 46, 47 ir 48 išnašas). Mokesčių kodekso 52 straipsnyje nurodytos dvi veiklos rūšys, kurios pagal įstatymą laikomos ne pelno veikla: mokslo ir mokslinių tyrimų rėmimas (52 straipsnio 1 dalis) ir visuomenės švietimo ir profesinio ugdymo rėmimas (52 straipsnio 7 dalis). Pagal dabartinės redakcijos taikytinus teisės aktus nagrinėjamas atleidimas nuo mokesčių nustatytas Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnyje ir Verslo mokesčio įstatymo 3 straipsnyje, siejamuose su Mokesčių kodekso 52 straipsniu.

96

| (162) | Dėl klausimo, ar taikomi mokesčių įstatymai galiojo „HIS GmbH“ įsteigimo metu ir, jei taip, kokia forma, Komisija padarė tokią išvadą: 1976 m. Pelno mokesčio įstatyme jau buvo nuostata dėl pelno nesiekiančių organizacijų atleidimo nuo pelno mokesčio. Pagal 1965 m. gegužės 24 d. redakcijos įstatymo 4 straipsnio 1 dalies 6 punktą (97) nuo pelno mokesčio atleidžiami „juridiniai asmenys, asmenų grupės ir turtas, kurie pagal įstatus, steigiamuosius dokumentus ar kitokį statutą ir realų valdymą tiesiogiai siekia tik religinių, viešąjį poreikį tenkinančių ar labdaros tikslų“. Tai beveik tokia pat formuluotė kaip ir dabartiniuose įstatuose (žr. 46 išnašą). |
| --- | --- |

(162)

Dėl klausimo, ar taikomi mokesčių įstatymai galiojo „HIS GmbH“ įsteigimo metu ir, jei taip, kokia forma, Komisija padarė tokią išvadą: 1976 m. Pelno mokesčio įstatyme jau buvo nuostata dėl pelno nesiekiančių organizacijų atleidimo nuo pelno mokesčio. Pagal 1965 m. gegužės 24 d. redakcijos įstatymo 4 straipsnio 1 dalies 6 punktą (97) nuo pelno mokesčio atleidžiami „juridiniai asmenys, asmenų grupės ir turtas, kurie pagal įstatus, steigiamuosius dokumentus ar kitokį statutą ir realų valdymą tiesiogiai siekia tik religinių, viešąjį poreikį tenkinančių ar labdaros tikslų“. Tai beveik tokia pat formuluotė kaip ir dabartiniuose įstatuose (žr. 46 išnašą).

97

| (163) | 2013 m. Verslo mokesčio įstatyme buvo beveik identiška lengvata kaip ir 1965 m. gegužės 25 d. redakcijos 3 straipsnio 6 dalyje (98). Taigi mokesčių lengvatos jau galiojo „HIS GmbH“ įsteigimo metu. |
| --- | --- |

(163)

2013 m. Verslo mokesčio įstatyme buvo beveik identiška lengvata kaip ir 1965 m. gegužės 25 d. redakcijos 3 straipsnio 6 dalyje (98). Taigi mokesčių lengvatos jau galiojo „HIS GmbH“ įsteigimo metu.

98

| (164) | Pirmoji Mokesčių kodekso redakcija buvo priimta 1976 m. kovo 23 d., praėjus maždaug trims mėnesiams po „HIS GmbH“ įsteigimo. Turbūt dėl to „HIS GmbH“ 1976–1977 m. įstatuose nurodomas prieš Mokesčių kodeksą galiojęs 1953 m. gruodžio 24 d. Įgyvendinimo teisės aktas dėl ne pelno veiklos apmokestinimo. |
| --- | --- |

(164)

Pirmoji Mokesčių kodekso redakcija buvo priimta 1976 m. kovo 23 d., praėjus maždaug trims mėnesiams po „HIS GmbH“ įsteigimo. Turbūt dėl to „HIS GmbH“ 1976–1977 m. įstatuose nurodomas prieš Mokesčių kodeksą galiojęs 1953 m. gruodžio 24 d. Įgyvendinimo teisės aktas dėl ne pelno veiklos apmokestinimo.

| (165) | 1953 m. gruodžio 24 d. Įgyvendinimo teisės aktu dėl ne pelno veiklos apmokestinimo įgyvendinami 1934 m. spalio 16 d. Mokesčių suderinimo įstatymo 17–19 straipsniai (99). 1934 m. įstatymo 17 straipsnyje „mokslas“ ir „švietimas“ aiškiai nurodyti kaip reikalavimus atitinkanti ne pelno veikla (100). Taigi 1934 m. įstatyme, kaip ir 1953 m. Įgyvendinimo teisės akte dėl ne pelno veiklos apmokestinimo, nustatyta, kad, kol įsigalios Mokesčių kodeksas, nuo mokesčių atleidžiamos organizacijos, vykdančios ne pelno veiklą, pavyzdžiui, švietimo rėmimą (101). |
| --- | --- |

(165)

1953 m. gruodžio 24 d. Įgyvendinimo teisės aktu dėl ne pelno veiklos apmokestinimo įgyvendinami 1934 m. spalio 16 d. Mokesčių suderinimo įstatymo 17–19 straipsniai (99). 1934 m. įstatymo 17 straipsnyje „mokslas“ ir „švietimas“ aiškiai nurodyti kaip reikalavimus atitinkanti ne pelno veikla (100). Taigi 1934 m. įstatyme, kaip ir 1953 m. Įgyvendinimo teisės akte dėl ne pelno veiklos apmokestinimo, nustatyta, kad, kol įsigalios Mokesčių kodeksas, nuo mokesčių atleidžiamos organizacijos, vykdančios ne pelno veiklą, pavyzdžiui, švietimo rėmimą (101).

99

100

101

| (166) | Atsižvelgdama į šią tęstinę įstatymų ir kitų teisės aktų, kuriuose aiškiai nurodomos aptariamos mokesčių lengvatos, grandinę, Komisija daro išvadą, kad teisinis pagrindas išliko toks pat, kaip nurodyta Komisijos sprendime C (2008) 725 galutinis, SA.21395 E 8/2006 (ex CP 110/2004 ir CP 126/2004) – Belgija, visuomeninio transliuotojo VRT finansavimas, ir Bendrojo Teismo sprendime Gibraltaro Vyriausybė/Komisija. |
| --- | --- |

(166)

Atsižvelgdama į šią tęstinę įstatymų ir kitų teisės aktų, kuriuose aiškiai nurodomos aptariamos mokesčių lengvatos, grandinę, Komisija daro išvadą, kad teisinis pagrindas išliko toks pat, kaip nurodyta Komisijos sprendime C (2008) 725 galutinis, SA.21395 E 8/2006 (ex CP 110/2004 ir CP 126/2004) – Belgija, visuomeninio transliuotojo VRT finansavimas, ir Bendrojo Teismo sprendime Gibraltaro Vyriausybė/Komisija.

Gibraltaro Vyriausybė/Komisija

5.2.2.3.   Valstybės paramos ir subsidijuojamų produktų bei paslaugų tikslai

Valstybės paramos ir subsidijuojamų produktų bei paslaugų tikslai

| (167) | Komisijos manymu, „HIS GmbH“ veikla išliko tokia pati. Sprendimo pradėti procedūrą 82 konstatuojamojoje dalyje ji pareiškė, kad valstybės paramos tikslas – parama aukštosioms mokykloms, ypač elektroninio duomenų tvarkymo ir informacinių technologijų srityje, nepasikeitė. Vokietijos poziciją, kad „HIS GmbH“ veikla, remiama valstybės lėšomis, keturiasdešimt metų išliko nepakitusi, patvirtino pastabų pateikusios suinteresuotosios šalys (žr. šio sprendimo 36 punktą). |
| --- | --- |

(167)

Komisijos manymu, „HIS GmbH“ veikla išliko tokia pati. Sprendimo pradėti procedūrą 82 konstatuojamojoje dalyje ji pareiškė, kad valstybės paramos tikslas – parama aukštosioms mokykloms, ypač elektroninio duomenų tvarkymo ir informacinių technologijų srityje, nepasikeitė. Vokietijos poziciją, kad „HIS GmbH“ veikla, remiama valstybės lėšomis, keturiasdešimt metų išliko nepakitusi, patvirtino pastabų pateikusios suinteresuotosios šalys (žr. šio sprendimo 36 punktą).

| (168) | Komisija pažymi, kad 1976–1977 m. įstatuose vartota veiklos tikslo formuluotės skyrėsi nuo vėlesnių metų įstatų, tačiau tie skirtumai buvo tik kalbiniai. 1976–1977 m. įstatuose „HIS GmbH“ tikslas buvo išreikštas taip: „a) informacinių sistemų, skirtų aukštojo mokslo sprendimų priėmimo pagrindams ir aukštųjų mokyklų racionalizavimo procedūroms sukurti, kūrimas ir plėtojimas; b) patariamasis vaidmuo diegiant ir taikant informacines sistemas.“ Vėlesniais metais formuluotė buvo šiek tiek pakeista: „Bendrovės veiklos tikslas yra remti aukštųjų mokyklų ir jų administracijų pastangas racionaliai ir ekonomiškai vykdyti aukštojo mokslo įstaigos uždavinius. To siekiama a) kuriant procedūras aukštojo mokslo įstaigų administravimui racionalizuoti ir dalyvaujant šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose; <...> d) teikiant informaciją ir organizuojant informacijos mainus.“ Komisija mano, kad abi formuluotės yra plačios, tačiau jose daugiausia dėmesio skiriama elektroninių duomenų tvarkymui. Įstatuose įgaliojimai turėjo būti suformuluoti pakankamai plačiai, kad paslaugas būtų galima pritaikyti prie pasikeitusių techninių reikalavimų. Kita vertus, formuluotė nebuvo per plati, nes uždavinys „kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose“ negali būti aiškinamas taip, tarsi „HIS GmbH“ galėtų vykdyti kitą veiklą nei EDA ir (arba) IT produktų ir paslaugų teikimas. |
| --- | --- |

(168)

Komisija pažymi, kad 1976–1977 m. įstatuose vartota veiklos tikslo formuluotės skyrėsi nuo vėlesnių metų įstatų, tačiau tie skirtumai buvo tik kalbiniai. 1976–1977 m. įstatuose „HIS GmbH“ tikslas buvo išreikštas taip: „a) informacinių sistemų, skirtų aukštojo mokslo sprendimų priėmimo pagrindams ir aukštųjų mokyklų racionalizavimo procedūroms sukurti, kūrimas ir plėtojimas; b) patariamasis vaidmuo diegiant ir taikant informacines sistemas.“ Vėlesniais metais formuluotė buvo šiek tiek pakeista: „Bendrovės veiklos tikslas yra remti aukštųjų mokyklų ir jų administracijų pastangas racionaliai ir ekonomiškai vykdyti aukštojo mokslo įstaigos uždavinius. To siekiama a) kuriant procedūras aukštojo mokslo įstaigų administravimui racionalizuoti ir dalyvaujant šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose; <...> d) teikiant informaciją ir organizuojant informacijos mainus.“ Komisija mano, kad abi formuluotės yra plačios, tačiau jose daugiausia dėmesio skiriama elektroninių duomenų tvarkymui. Įstatuose įgaliojimai turėjo būti suformuluoti pakankamai plačiai, kad paslaugas būtų galima pritaikyti prie pasikeitusių techninių reikalavimų. Kita vertus, formuluotė nebuvo per plati, nes uždavinys „kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose“ negali būti aiškinamas taip, tarsi „HIS GmbH“ galėtų vykdyti kitą veiklą nei EDA ir (arba) IT produktų ir paslaugų teikimas.

| (169) | Kalbant apie „HIS GmbH“ produktus ir paslaugas metams bėgant, Komisija mano, jog vykdant oficialią tyrimo procedūrą Vokietijos pateikta produktų apžvalga (žr. 94 konstatuojamąją dalį) ir tai, kad kai kurių produktų ankstyvosios versijos buvo pasiūlytos jau 1976 m., yra pakankamas „HIS GmbH“ produktų asortimento tęstinumo metams bėgant įrodymas. |
| --- | --- |

(169)

Kalbant apie „HIS GmbH“ produktus ir paslaugas metams bėgant, Komisija mano, jog vykdant oficialią tyrimo procedūrą Vokietijos pateikta produktų apžvalga (žr. 94 konstatuojamąją dalį) ir tai, kad kai kurių produktų ankstyvosios versijos buvo pasiūlytos jau 1976 m., yra pakankamas „HIS GmbH“ produktų asortimento tęstinumo metams bėgant įrodymas.

| (170) | Todėl Komisija daro išvadą, kad valstybės lėšomis finansuojama „HIS GmbH“ veikla nagrinėjamuoju laikotarpiu reikšmingai nepasikeitė. |
| --- | --- |

(170)

Todėl Komisija daro išvadą, kad valstybės lėšomis finansuojama „HIS GmbH“ veikla nagrinėjamuoju laikotarpiu reikšmingai nepasikeitė.

5.2.3.   Išvados dėl valstybės paramos „HIS GmbH“ 1976–2013 m. laikotarpiu

Išvados dėl valstybės paramos „HIS GmbH“ 1976–2013 m. laikotarpiu

| (171) | Priemonės, kurias 1976–2013 m. laikotarpiu Vokietija taikė „HIS GmbH“, jeigu laikytinos valstybės pagalba, yra esama pagalba, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje. |
| --- | --- |

(171)

Priemonės, kurias 1976–2013 m. laikotarpiu Vokietija taikė „HIS GmbH“, jeigu laikytinos valstybės pagalba, yra esama pagalba, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje.

| (172) | Kadangi „HIS eG“ 2014 m. ir vėliau taikytos priemonės nepatenka į sprendimo pradėti procedūrą taikymo sritį (sprendimo pradėti procedūrą 16 konstatuojamoji dalis), jos šiame sprendime nenagrinėjamos. |
| --- | --- |

(172)

Kadangi „HIS eG“ 2014 m. ir vėliau taikytos priemonės nepatenka į sprendimo pradėti procedūrą taikymo sritį (sprendimo pradėti procedūrą 16 konstatuojamoji dalis), jos šiame sprendime nenagrinėjamos.

6.   IŠVADA

IŠVADA

| (173) | Todėl Komisija konstatuoja, kad sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės yra išsklaidytos, |
| --- | --- |

(173)

Todėl Komisija konstatuoja, kad sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės yra išsklaidytos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priemonės, kurias Vokietija 1976–2013 m. laikotarpiu taikė „Hochschul-Informationssystem GmbH“, jeigu laikytinos valstybės pagalba, yra esama pagalba, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2019 m. rugsėjo 20 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 85, 2016 3 4, p. 6.

1

(2)  
  OL C 85, 2016 3 4, p. 6.

2

(3)  
  „HIS GmbH“ akcininkų ir finansavimo struktūra atitiko Vokietijos aukštųjų mokyklų finansavimo principą, pagal kurį taikomas pasidalijamasis modelis: pagal Pagrindinio Įstatymo (Vokietijos konstitucijos) 30 straipsnį valstybės švietimo ir mokslo uždavinių vykdymas iš esmės perduotas žemėms; federalinė Vyriausybė finansuoja aukštąsias mokyklas tik tam tikrais atvejais.

3

(4)  
  2014 m. sausio 28 d.
  „HIS GmbH“ buvo pertvarkyta į kooperatyvą („HIS eG“), kurio pajininkės yra ir valstybinės aukštosios mokyklos.

4

(5)  Pagal įstatų 3 straipsnio 1 dalį bendrovės veikla siekiama tik bendro viešojo intereso tikslų, apibrėžtų Mokesčių kodekso (Abgabenordnung, AO) skirsnyje „Tikslai, kuriems taikomos mokesčių lengvatos“.

5

Abgabenordnung

(6)  Įstatų (2000 m.) 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Bendrovės veiklos tikslas yra remti aukštųjų mokyklų ir jų administracijų pastangas racionaliai ir ekonomiškai vykdyti aukštojo mokslo įstaigos uždavinius. To siekiama a) kuriant procedūras aukštojo mokslo įstaigų administravimui racionalizuoti ir dalyvaujant šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose; b) atliekant tyrimus ir ekspertizę sprendimų priėmimo kriterijams suformuluoti; c) rengiant aukštųjų mokyklų pastatų statybos pagrindus; d) teikiant informaciją ir organizuojant informacijos mainus.“ Šios dalies a ir d punktai yra tiesiogiai susiję su aukštųjų mokyklų IT sistemomis, programinės įrangos kūrimu ir palaikymu.

6

(7)  Programinė įranga „HISinOne“ yra techniškai ir funkciškai integruota, saityno technologijų pagrindu veikianti aukštųjų mokyklų valdymo sistema, skirta visoms bet kokio tipo ir dydžio aukštųjų mokyklų procedūroms ir struktūroms. Ji buvo sukurta kaip aukštųjų mokyklų strateginio valdymo IT sprendimas ir, įtraukiant pavyzdinius modelius bei procesus, iš anksto sukonfigūruota įvairių tipų Vokietijos aukštosioms mokykloms, atsižvelgiant į kiekvienos žemės reikalavimus. Ši programinė įranga padeda studentams planuoti savo studijas, taip pat ja naudojasi aukštųjų mokyklų egzaminavimo centrai, personalo valdymo skyriai, absolventų skyriai ar studentų sekretoriatai.

7

(8)  Vokietija savo atsakyme į sprendimą pradėti procedūrą patvirtino, kad bažnyčiai priklausančios aukštosios mokyklos yra prilyginamos valstybinėms.

8

(9)  
  1965 m. gegužės 24 d. Pelno mokesčio įstatymo (vok. Körperschaftsteuergesetz) nauja redakcija, paskelbta Bundesgesetzblatt, 1965 m., I d., Nr. 24, išleistas 1965 m. birželio 11 d., Nr. 24, I, p. 449.

9

Körperschaftsteuergesetz

Bundesgesetzblatt

(10)  
  1965 m. gegužės 25 d. Verslo mokesčio įstatymo (vok. Gewerbesteuergesetz) nauja redakcija, paskelbta Bundesgesetzblatt, 1965 m., I d., Nr. 24, išleistas 1965 m. birželio 11 d., Nr. 24, I, p. 458.

10

Gewerbesteuergesetz

Bundesgesetzblatt

(11)  Skundo pateikėjos teigimu, „HIS GmbH“ gaunamų tiesioginių dotacijų dydis įvairiais metais skyrėsi: 2011 m. siekė apie 9,2 mln. EUR, 2010 m. –8,6 mln. EUR, o 2008 m. –8,2 mln. EUR. Šias sumas kasmet „HIS GmbH“ išmokėdavo federalinės ir federacinių žemių institucijos.

11

(12)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9). Pagal 1 straipsnio b punkto v papunktį priemonės, kurios jų patvirtinimo metu nebuvo pagalba, gali ja tapti vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi.

12

(13)  Žr. 19 konstatuojamąją dalį.

13

(14)  Sprendimo pradėti procedūrą 38 konstatuojamojoje dalyje pacituoti 2014 m. liepos 16 d. Bendrojo Teismo sprendimo Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676‚ 70–74 punktai, pagal kuriuos faktas, kad veikla priskiriama valstybinės vidaus organizacijos veiklos sričiai, nereiškia, jog ji nėra ekonominė veikla. Šiame sprendime Bendrasis Teismas konstatavo, kad tai, ar valstybė veikia tiesiogiai per viešojo administravimo įstaigą, ar per kitą specialųjį subjektą, neturi įtakos konkurencijos taisyklių taikymui šiai veiklai. Teismas taip pat nurodė, kad tokia įstaiga vykdo ekonominę veiklą, jei ta veikla iš esmės gali būti vykdoma atviroje rinkoje, su sąlyga, kad rinka pagal susijusios valstybės narės teisės aktus nėra visiškai uždara konkurencijai.

14

Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija

(15)  Sprendimo pradėti procedūrą 29 konstatuojamoji dalis, kurioje cituojamas 2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 41 punktas.

15

Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika

(16)  Sprendimo pradėti procedūrą 28 konstatuojamoji dalis, kurioje cituojamas 1994 m. sausio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo SAT Fluggesellschaft mbH/Eurokontrolė, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, 30 punktas.

16

SAT Fluggesellschaft mbH/Eurokontrolė

(17)  Sprendimo pradėti procedūrą 29 konstatuojamoji dalis, kurioje cituojami 2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 40 ir 41 punktai.

17

Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika

(18)  
  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Altmark Trans GmbH, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 89 ir 90 punktai.

18

Altmark Trans GmbH

(19)  
  2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

19

(20)  
  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

20

de minimis

(21)  Žr. 7 išnašą.

21

(22)  
  1989 m. gruodžio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Italija, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606, 13 punktas.

22

Komisija/Italija

(23)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 29 konstatuojamąją dalį.

23

(24)  
  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank/Austrija, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 41 punktas.

24

Compass-Datenbank/Austrija

(25)  
  2014 m. birželio 16 d. Bendrojo Teismo sprendimo Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676, 71 punktas.

25

Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija

(26)  
  2015 m. lapkričio 26 d. Bendrojo Teismo sprendimas Ispanija/Komisija, T-461/13, ECLI:EU:T:2015:891.

26

Ispanija/Komisija

(27)  
  2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Aéroport de Paris/Komisija, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, 79 punktas.

27

Aéroport de Paris/Komisija

(28)  
  2013 m. gegužės 2 d. Komisijos sprendimas C(2013) 2361 final, SA.25745 (2013/NN) (ex CP 11/2008) – Vokietija – Nacionalinė aukcionų nemokumo bylose interneto svetainė (portalas ZVG) (OL C 167, 2013 6 13, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433360_92_2.pdf.

28

final

(29)  
  2009 m. sausio 28 d. Komisijos sprendimas C(2009) 211 galutinis, SA.26572 (N 467/08) – Portugalija – AWARE-P programa (OL C 106, 2009 5 8, p. 21). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/227527/227527_946839_29_1.pdf

29

(30)  
  2017 m. rugsėjo 28 d. Bendrojo Teismo sprendimas Aanbestedingskalender ir kt./Komisija, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675.

30

Aanbestedingskalender ir kt./Komisija

(31)  Taip pat žr. 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą (COM (2007)725 galutinis, p. 4): „<...> sprendimas dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų pobūdžio ir srities iš esmės yra tinkamo lygmens valstybės institucijų atsakomybė. Valstybės institucijos gali nuspręsti teikti paslaugas pačios arba jas patikėti kitiems viešiesiems ar privatiesiems subjektams ir siekti arba nesiekti pelno.“

31

(32)  
  2010 m. gruodžio 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo Mehiläinen Oy, C-2015/09, ECLI:EU:C:2010:807, 31 punktas; 2009 m. birželio 9 d., Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Vokietija‚ C-480/06, ECLI:EU:C:2009:357, 45 punktas.

32

Mehiläinen Oy

Komisija/Vokietija

(33)  
  2014 m. birželio 16 d. Bendrojo Teismo sprendimo Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676, 70 punktas.

33

Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija

(34)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema“ (OL C 198, 2014 6 27, p. 1).

34

(35)  Komisijos komunikatas dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (OL C 8, 2012 1 11, p. 4).

35

(36)  Pagrindinio Įstatymo 12 straipsnio 1 dalies pirmame sakinyje nustatyta: „Visi vokiečiai gali laisvai pasirinkti profesiją, darbo ir mokymosi vietą.“

36

(37)  
  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 38 ir 40 punktai.

37

Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika

(38)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 29, 30, 31 ir 32 konstatuojamąsias dalis, kuriose daroma nuoroda į 2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 40 ir 41 punktus.

38

Compass-Datenbank GmbH/

(39)  Žr. 37 konstatuojamąją dalį.

39

(40)  Kalbant apie dviejų skundo pateikėjai pritariančių Italijos įmonių pateiktas pastabas, federalinė Vyriausybė teigia, kad jos iš dalies buvo pagrįstos labai klaidingu faktų supratimu (pvz., ar HIS ir toliau gauna valstybės paramą ir ar jos produktų asortimente taip pat yra ne aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos), taip pat tuo, kad jos iš dalies rėmėsi padėtimi Italijos rinkoje. Taigi federalinė Vyriausybė mano, kad šių teiginių svarba yra menka.

40

(41)  
  1989 m. gruodžio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija/Italija, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606. Sprendimo 13 punkte dėl viešojo administravimo programinės įrangos teikimo teigiama, kad duomenų apdorojimo sistemų planavimas, programinė įranga ir valdymas yra techninio pobūdžio ir todėl nepriskirtini prie viešosios valdžios vykdomų funkcijų.

41

Komisija/Italija

(42)  
  1989 m. gruodžio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Italija, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606, 11 ir 13 punktai.

42

Komisija/Italija

(43)  MTTPI sistemos (Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema) 20 punkte nurodoma: „Jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra naudojama ir ekonominei, ir neekonominei veiklai vykdyti, valstybės pagalbos taisyklės viešajam finansavimui taikomos tik tiek, kiek tas finansavimas padengia su ekonomine veikla susijusias išlaidas. Jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra beveik išskirtinai naudojama neekonominei veiklai vykdyti, jai skirtam finansavimui gali būti iš viso netaikomos valstybės pagalbos taisyklės, jeigu naudojimas ekonominiais tikslais tėra grynai pagalbinis, t. y. susijęs su veikla, kuri yra tiesiogiai susijusi su mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veikimu ir yra jam reikalinga arba yra neatsiejama nuo pagrindinio naudojimo neekonominiais tikslais ir kuri yra riboto masto (OL C 198, 2014 6 27, p. 1).“

43

(44)  
  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1) 3 straipsnis.

44

de minimis

(45)  MTTPI sistemos 2.1.2 skirsnio 22 punkte nurodoma: „<...> Komisija nelaikys mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros valstybės pagalbos gavėja, jeigu ji veikia tik kaip tarpininkė, perduodama galutiniams pagalbos gavėjams visą viešąjį finansavimą ir visus dėl tokio finansavimo įgytus pranašumus.“

45

(46)  Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalies 9 punkte nustatyta: „Atleidžiami nuo pelno mokesčio <...> juridiniai asmenys, asmenų grupės ir turtas, kurie pagal įstatus, steigiamuosius dokumentus ar kitokį statutą ir realų valdymą tiesiogiai siekia tik viešąjį poreikį tenkinančių, labdaros ar religinių tikslų (Mokesčių kodekso 51–68 straipsniai).“

46

(47)  Verslo mokesčio įstatymo 3 straipsnio 1 dalies 6 punkte nustatyta: „Atleidžiami nuo verslo mokesčio <...> juridiniai asmenys, asmenų grupės ir turtas, kurie pagal įstatus, steigiamuosius dokumentus ar kitokį statutą ir realų valdymą tiesiogiai siekia tik viešąjį poreikį tenkinančių, labdaros ar religinių tikslų (Mokesčių kodekso 51–68 straipsniai).“

47

(48)  Mokesčių kodeksas (1977), Bundesgesetzblatt, 1976 m., I d., Nr. 29, išleistas 1976 m. birželio 23 d., 29, p. 613.

48

Bundesgesetzblatt

(49)  Pelno mokesčio įstatymo 7 straipsnyje nustatyta: „Apmokestinimo pagrindai: 1. Pelno mokestis nustatomas pagal apmokestinamąsias pajamas. 2. Apmokestinamosios pajamos yra pajamos, apibrėžtos 8 straipsnio 1 dalyje.“ 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Tai, kas laikoma pajamomis ir kaip jos turi būti nustatomos, nustatoma pagal Pajamų mokesčio įstatymo ir šio įstatymo nuostatas.“ 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta: „Jei asmenys turi neribotą mokestinę prievolę, apibrėžtą 1 straipsnio 1 dalies 1–3 punktuose (įskaitant GmbH), visos pajamos turi būti laikomos pajamomis iš verslo.“

49

GmbH

(50)  Verslo mokesčio įstatymo 6 straipsnyje nustatyta: „Apmokestinimo pagrindas: apmokestinimo verslo mokesčiu pagrindas yra verslo pajamos.“ Verslo mokesčio įstatymo 7 straipsnyje nurodyta: „Verslo pajamos yra pelnas iš verslo, nustatomas pagal Pajamų mokesčio įstatymo arba Pelno mokesčio įstatymo nuostatas <...>“

50

(51)  Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje nurodyta: „esama pagalba: pagalba, kuri yra esama pagalba, nes galima nustatyti, ar jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista. Jeigu pagal Sąjungos teisės aktus liberalizavus veiklą tam tikros priemonės tampa pagalba, po nustatytos liberalizavimo datos esama pagalba jos nebelaikomos.“

51

(52)  
  2002 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimo Gibraltaro Vyriausybė/Komisija, T-195/01 ir T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, 111 punktas.

52

Gibraltaro Vyriausybė/Komisija

(53)  
  2000 m. birželio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimo Alzetta/Komisija, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, 148 punktas.

53

Alzetta/Komisija

(54)  SESV 108 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Komisija kartu su valstybėmis narėmis nuolat kontroliuoja visas tose valstybėse esamas pagalbos sistemas. Valstybėms narėms ji siūlo atitinkamas priemones, reikalingas bendrajai rinkai palaipsniui plėtoti arba jai veikti.“

54

(55)  Reglamento (ES) 2015/1589 22 straipsnyje nustatyta: „Pasiūlymas taikyti atitinkamas priemones. Jeigu Komisija, vadovaudamasi valstybės narės pagal 21 straipsnį pateikta informacija, padaro išvadą, kad atitinkama pagalbos sistema yra nesuderinama arba nebesuderinama su vidaus rinka, suinteresuotajai valstybei narei ji pateikia rekomendaciją, siūlančią taikyti atitinkamas priemones. Rekomendacijoje konkrečiai gali būti siūloma: a) iš esmės pakeisti pagalbos schemą arba b) pradėti taikyti procedūrinius reikalavimus, arba c) panaikinti atitinkamą pagalbos schemą.“

55

(56)  Žr. 2012 m. kovo 15 d. skundo 25 puslapį.

56

(57)  
  2002 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimo Gibraltaro Vyriausybė/Komisija, T-195/01 ir T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, 111 punktas.

57

Gibraltaro Vyriausybė/Komisija

(58)  
  1994 m. rugpjūčio 9 d. Teisingumo Teismo sprendimo Namur-Les Assurances du Crédit SA, C-44/93, ECLI:EU:C:1994:311, 28 punktas.

58

Namur-Les Assurances du Crédit SA

(59)  
  2007 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimo C (2007) 1761 galutinis, SA.18957 (E 3/2005 (ex CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 ir CP 195/2004) – Vokietija – Visuomeninių transliuotojų finansavimas Vokietijoje (OL C 185, 2007 8 8, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf, 206 konstatuojamoji dalis.

59

(60)  Ten nurodyta, kad „pagalbos schema – bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba
  “ (išskirta tik čia).

60

teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba

(61)  EDA (elektroninis duomenų apdorojimas) – duomenų apdorojimas kompiuteriu ir jo programomis elektroninių ryšių aplinkoje. Šiandien kalbama apie informacines paslaugas (sistemas) arba valdymo informacines paslaugas (sistemas). Žr. https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing.

61

(*1)  Įvairioms aparatinės įrangos ir (arba) operacinės sistemos versijoms.

*1

(*2)  
  „HISinOne“ produktas – integruota internetinė JAVA programa. Aukštojo mokslo įstaigų administravimo produktų sritys APP, STU, EXA ir ALU valdomos remiantis pagrindiniu segmentu, kurį sudaro produktų sritys SYS (sistemos valdymas), PSV (personalizuotos paslaugos ir katalogai), COM (bendruomenė) ir BIA (verslo analizė), apimančios pagrindines „HISinOne“ funkcijas.

*2

(62)  Kelios suinteresuotosios šalys taip pat išreiškė nuomonę, jog dėl „HIS GmbH“ veiklos neatsirado kliūčių įeiti į rinką: neginčijama, kad jau nuo dešimtojo dešimtmečio buvo tiekėjų, galėjusių pasiūlyti bent dalį aukštosioms mokykloms reikalingų taikomųjų administravimo programų, ir jos galėjo laisvai rinktis vieną ar kelis tiekėjus. Be to, HIS programinės įrangos atvirumas skatina konkurenciją. Kelių suinteresuotųjų šalių teigimu, „HIS GmbH“ pasitraukimas iš rinkos (dėl reikalavimo grąžinti paramą) veikiau susilpnintų konkurenciją.

62

(63)  
  2000 m. rugsėjo 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Pavlov ir kt., C-180/98–C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, 74 punktas.

63

Pavlov ir kt.

(64)  
  1991 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimo Höfner ir Elser, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, 21 punktas. 1962 m. liepos 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo Mannesmann AG/Hohe Behörde der EGKS, C-19/61, ECLI:EU:C:1962:31‚ 371 punktas ir 1962 m. liepos 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo Klöckner-Werke AG ir Hoesch AG/Hohe Behörde der EGKS, C-17/61 ir C-20/61‚ ECLI:EU:C:1962:30‚ 341 punktas.

64

Höfner ir Elser

Mannesmann AG/Hohe Behörde der EGKS

Klöckner-Werke AG ir Hoesch AG/Hohe Behörde der EGKS

(65)  
  2007 m. rugsėjo 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Vokietija‚ C-318/05, ECLI:EU:C:2007:495, 68 punktas.

65

Komisija/Vokietija

(66)  
  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank/Austrija, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 41 punktas.

66

Compass-Datenbank/Austrija

(67)  Sprendimo pradėti procedūrą 28 konstatuojamoji dalis, kurioje cituojamas 1994 m. sausio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo SAT Fluggesellschaft mbH/Eurokontrolė, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, 30 punktas.

67

SAT Fluggesellschaft mbH/Eurokontrolė

(68)  Sprendimo pradėti procedūrą 28 ir 29 konstatuojamosios dalys, kuriose cituojamas 2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 41 punktas.

68

Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika

(69)  Sprendime Compass-Datenbank daroma nuoroda į teisinį įmonių, kurios naudojasi paslauga (kuri greičiausiai nėra ekonominė veikla), įsipareigojimą, o ne į paslaugas teikiančios, t. y. neekonominę veiklą vykdančios, įmonės įsipareigojimą(sprendimo 40 punktas).

69

Compass-Datenbank

(70)  Žr., pavyzdžiui, 2017 m. rugsėjo 28 d. Bendrojo Teismo sprendimo Aanbestedingskalender ir kt./Komisija, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675, 38 punktą ir Komisijos sprendimo dėl portalo ZVG 29 konstatuojamąją dalį, 2013 m. gegužės 2 d. Komisijos sprendimas C(2013) 2361 final, SA.25745 (2013/NN) (ex CP 11/2008) – Vokietija – Nacionalinė aukcionų nemokumo bylose interneto svetainė (portalas ZVG) (OL C 167, 2013 6 13, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433359_91_2.pdf.

70

Aanbestedingskalender ir kt./Komisija

final

(71)  Vokietija tvirtina, kad tik įsteigiant ribotos turtinės atsakomybės bendrovę buvo įmanoma atsižvelgti į konstitucijoje numatytą būtinybę atskirti Federacijos ir federacinių žemių vykdomą administravimą.

71

(72)  Žr. šio sprendimo 8, 9 ir 11 konstatuojamąsias dalis.

72

(73)  
  2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas C(2014) 9548 final, SA.34646 (2014/NN) (ex 2012/CP) – Nyderlandai – E. viešųjų pirkimų platforma TenderNed (OL C 422, 2017 12 8, p. 1), Http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/255396/255396_1614207_95_2.pdf, ir 2017 m. rugsėjo 28 d. Bendrojo Teismo sprendimas Aanbestedingskalender ir kt./Komisija, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675.

73

final

TenderNed

Aanbestedingskalender ir kt./Komisija

(74)  Pavyzdžiui, savo 2016 m. balandžio 4 d. rašto 9 ir 10 puslapiuose skundo pateikėja teigia, kad aukštosios mokyklos, kurioms reikia papildomų IT sprendimų, kurių neapima standartiniai procesai, gali papildomų plėtros pajėgumų įsigyti iš HIS. Vis dėlto yra ir kitų tiekėjų.

74

(75)  
  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank/Austrija, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 37 punktas.

75

Compass-Datenbank/Austrija

(76)  
  2017 m. birželio 27 d. Teisingumo Teismo sprendimo Escuelas Pías, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, 51 punktas.

76

Escuelas Pías

(77)  
  2013 m. gruodžio 18 d. skundo pateikėjos pastabos.

77

(78)  Sprendime pradėti procedūrą kilo klausimas, ar mokestinės priemonės, jei jos būtų valstybės pagalba, būtų pagalba veiklai, nesuderinama su vidaus rinka (žr. sprendimo pradėti procedūrą 106 konstatuojamąją dalį). Vis dėlto Komisijos sprendimų priėmimo praktika pasikeitė ir buvo nustatyta, kad atleidimas nuo pelno mokesčio ir verslo mokesčio pagal Vokietijos įstatymus yra esama pagalba. Žr. 2015 m. spalio 26 d. Komisijos sprendimą C (2015) 7225 final, SA.33206 (2015/NN) – Įtariama neteisėta valstybės pagalba Vokietijos jaunimo nakvynės namų asociacijai – Mokestinės priemonės (OL C 387, 2015 11 20, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698295_80_2.pdf.

78

final

(79)  
  „Esama pagalba: <...> v) pagalba, kuri yra esama pagalba, nes galima nustatyti, ar jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista. Jeigu pagal Sąjungos teisės aktus liberalizavus veiklą tam tikros priemonės tampa pagalba, po nustatytos liberalizavimo datos esama pagalba jos nebelaikomos.“

79

(80)  
  2000 m. birželio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimo Alzetta/Komisija, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, 148 punktas.

80

Alzetta/Komisija

(81)  Žr. 54 išnašą.

81

(82)  Žr. 55 išnašą.

82

(83)  EDA (elektroninis duomenų apdorojimas) – duomenų apdorojimas kompiuteriu ir jo programomis elektroninių ryšių aplinkoje. Šiandien kalbama apie informacines paslaugas (sistemas) arba valdymo informacines paslaugas (sistemas). Žr. https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing.

83

(84)  Žr. skundo 25 puslapį (2012 m. kovo 15 d.).

84

(85)  Žr. 2013 m. lapkričio 20 d. skundo pateikėjos pastabas, 2 priedas, p. 6.

85

(86)  Žr. 50 konstatuojamąją dalį.

86

(87)  
  2002 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimo Gibraltaro Vyriausybė/Komisija, T-195/01 ir T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, 111 punktas.

87

Gibraltaro Vyriausybė/Komisija

(88)  
  2018 m. gruodžio 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo Südwestrundfunk, C-492/17, ECLI:EU:C:2018:1019, 54 ir 66 punktai. 2008 m. vasario 27 d. Komisijos sprendimo C (2008) 725 galutinis, SA.21395 E8/2006 (ex CP 110/2004 ir CP 126/2004) – Belgija – Visuomeninio transliuotojo finansavimas (OL C 143, 2008 6 10, p. 7), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/215958/215958_825339_70_2.pdf, 121 konstatuojamoji dalis.

88

Südwestrundfunk

(89)  
  1994 m. rugpjūčio 9 d. Teisingumo Teismo sprendimo Namur-Les Assurances du Crédit SA, C-44/93, ECLI:EU:C:1994:311, 28 punktas.

89

Namur-Les Assurances du Crédit SA

(90)  
  2007 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimo C (2007) 1761 galutinis, SA.18957 E 3/2005 (ex CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 ir CP 195/2004) –Vokietija – Visuomeninių transliuotojų finansavimas Vokietijoje (OL C 185, 2007 8 8, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf, 206 konstatuojamoji dalis.

90

(91)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html

91

(92)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html

92

(93)  https://www.inflationtool.com/euro-germany?amount=100&year1=1976&year2=2013

93

(94)  Žr. 1976–1977 m. ir 2000 m. įstatų 6 straipsnį.

94

(95)  1976–1977 m. įstatuose nurodytas atitinkamas teisinis pagrindas, įtvirtintas 1953 m. Įgyvendinimo teisės akte dėl ne pelno veiklos apmokestinimo (vok. Gemeinnützigkeitsverordnung), o 2000 m. įstatuose – atitinkamos 1977 m. Mokesčių kodekso nuostatos. Kaip išaiškinta šio sprendimo 164 ir 165 konstatuojamosiose dalyse, šis pakeitimas yra techninis, o ne esminis.

95

Gemeinnützigkeitsverordnung

(96)  
  1976 m. sausio 1 d.
  „HIS GmbH“ perėmė federalinė ir žemių Vyriausybės. 1976 m. sausio 1 d. HIS steigėjomis tapo federalinė ir žemių Vyriausybės.

96

(97)  
  1965 m. gegužės 24 d. Pelno mokesčio įstatymo redakcija, paskelbta Bundesgesetzblatt, 1965 m., I d., Nr. 24, išleistas 1965 m. birželio 11 d., p. 449.

97

Bundesgesetzblatt

(98)  
  1965 m. gegužės 25 d. Verslo mokesčio įstatymo nauja redakcija, paskelbta Bundesgesetzblatt, 1965 m., I d., Nr. 24, išleistas 1965 m. birželio 11 d., p. 458.

98

Bundesgesetzblatt

(99)  Oficialus šio teisės akto pavadinimas – 1953 m. gruodžio 24 d. Įgyvendinimo teisės aktas dėl Mokesčių suderinimo įstatymo 17–19 straipsnių įgyvendinimo (Įgyvendinimo teisės aktas dėl ne pelno veiklos apmokestinimo). Žr. https://www.bgbl.de/xaver/bgbl/start.xav?start=//*%5B@attr_id=%27bgbl153s1592.pdf%27%5D#__bgbl__%2F%2F*%5B%40attr_id%3D%27bgbl153s1592.pdf%27%5D__1564471557452.

99

(100)  
  „Laikytinos viešąja parama sritys <...> „Mokslas“ <...> „Švietimas“ <...>“ 17 straipsnio 3 dalis. Reichsgesetzblatt, paskelbta 1934, 1 d., Nr. 115, p. 945.

100

Reichsgesetzblatt

(101)  Panašiai argumentuojama 2015 m. spalio 26 d. Komisijos sprendime C (2015) 7225 final, SA.33206 (2015/NN) – Įtariama neteisėta valstybės pagalba Vokietijos jaunimo nakvynės namų asociacijai – Mokestinės priemonės“ (OL C 387, 2015 11 20, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698295_80_2.pdf.

101

final

---