# Úřední věstník L 132/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.132.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 132 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5329. května 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.132.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 132

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5329. května 2010

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 437/2010 ze dne 19. května 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost intervencí do bydlení ve prospěch marginalizovaných skupin obyvatel | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 438/2010 ze dne 19. května 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 998/2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu | 3 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 439/2010 ze dne 19. května 2010 o zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu | 11 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 437/2010 ze dne 19. května 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost intervencí do bydlení ve prospěch marginalizovaných skupin obyvatel

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 438/2010 ze dne 19. května 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 998/2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu

3

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 439/2010 ze dne 19. května 2010 o zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu

11

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 132/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 437/2010

ze dne 19. května 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost intervencí do bydlení ve prospěch marginalizovaných skupin obyvatel

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 178 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Pro posílení hospodářské a sociální soudržnosti Unie je nezbytné podpořit omezené intervence do renovace existujících budov, které slouží k bydlení, v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později. Uvedené intervence mohou probíhat za podmínek stanovených v čl. 7 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (3). |
| --- | --- |

(1)

Pro posílení hospodářské a sociální soudržnosti Unie je nezbytné podpořit omezené intervence do renovace existujících budov, které slouží k bydlení, v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později. Uvedené intervence mohou probíhat za podmínek stanovených v čl. 7 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (3).

| (2) | Výdaje by měly být programovány v rámci operace integrovaného rozvoje měst nebo prioritních os pro oblasti, ve kterých dochází nebo by mohlo docházet k fyzickému chátrání staveb a sociálnímu vyloučení. V zájmu přehlednosti by měly být zjednodušeny podmínky, za nichž mohou intervence do bydlení v městských oblastech probíhat. Proto by měly být výdaje na intervence do bydlení programovány s přihlédnutím k různým parametrům bez ohledu na zdroj financování. Kromě toho by měly být za způsobilé považovány pouze výdaje na intervence týkající se existujících budov. |
| --- | --- |

(2)

Výdaje by měly být programovány v rámci operace integrovaného rozvoje měst nebo prioritních os pro oblasti, ve kterých dochází nebo by mohlo docházet k fyzickému chátrání staveb a sociálnímu vyloučení. V zájmu přehlednosti by měly být zjednodušeny podmínky, za nichž mohou intervence do bydlení v městských oblastech probíhat. Proto by měly být výdaje na intervence do bydlení programovány s přihlédnutím k různým parametrům bez ohledu na zdroj financování. Kromě toho by měly být za způsobilé považovány pouze výdaje na intervence týkající se existujících budov.

| (3) | V několika členských státech je pro marginalizované skupiny obyvatel, které žijí v městských nebo venkovských oblastech, bydlení rozhodujícím faktorem pro začlenění. Proto je nezbytné rozšířit způsobilost výdajů na intervence do bydlení ve všech členských státech na skupiny obyvatel žijící v městských nebo venkovských oblastech. |
| --- | --- |

(3)

V několika členských státech je pro marginalizované skupiny obyvatel, které žijí v městských nebo venkovských oblastech, bydlení rozhodujícím faktorem pro začlenění. Proto je nezbytné rozšířit způsobilost výdajů na intervence do bydlení ve všech členských státech na skupiny obyvatel žijící v městských nebo venkovských oblastech.

| (4) | Bez ohledu na to, zda skupiny obyvatel žijí v městských či venkovských oblastech, by měly být z důvodu velmi špatné kvality jejich podmínek bydlení za způsobilé považovány i výdaje na renovace nebo nahrazení stávajícího bydlení, včetně nové bytové výstavby. |
| --- | --- |

(4)

Bez ohledu na to, zda skupiny obyvatel žijí v městských či venkovských oblastech, by měly být z důvodu velmi špatné kvality jejich podmínek bydlení za způsobilé považovány i výdaje na renovace nebo nahrazení stávajícího bydlení, včetně nové bytové výstavby.

| (5) | V souladu se zásadou č. 2 společných základních zásad týkajících se začleňování Romů, které znovu zdůraznila Rada ve svých závěrech o začleňování Romů ze dne 8. června 2009, by intervence do bydlení zaměřené na konkrétní skupinu neměly vyloučit jiné osoby, které se nacházejí v podobné socioekonomické situaci. |
| --- | --- |

(5)

V souladu se zásadou č. 2 společných základních zásad týkajících se začleňování Romů, které znovu zdůraznila Rada ve svých závěrech o začleňování Romů ze dne 8. června 2009, by intervence do bydlení zaměřené na konkrétní skupinu neměly vyloučit jiné osoby, které se nacházejí v podobné socioekonomické situaci.

| (6) | V souladu se zásadou č. 1 uvedených společných základních zásad a za účelem snížení rizika segregace by intervence do bydlení pro marginalizované skupiny obyvatel měly probíhat v rámci integrovaného přístupu, který zahrnuje činnosti zejména v oblasti vzdělávání, zdraví, sociálních věcí, zaměstnanosti a bezpečnosti a opatření k odstranění segregace. |
| --- | --- |

(6)

V souladu se zásadou č. 1 uvedených společných základních zásad a za účelem snížení rizika segregace by intervence do bydlení pro marginalizované skupiny obyvatel měly probíhat v rámci integrovaného přístupu, který zahrnuje činnosti zejména v oblasti vzdělávání, zdraví, sociálních věcí, zaměstnanosti a bezpečnosti a opatření k odstranění segregace.

| (7) | Pro přijetí seznamu kritérií nezbytných pro určení oblastí, v nichž dochází nebo by mohlo docházet k fyzickému chátrání staveb a sociálnímu vyloučení, a pro přijetí seznamu způsobilých intervencí by měly být zajištěny jednotné podmínky. Podle článku 291 Smlouvy o fungování Evropské unie se pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí, stanoví předem formou nařízení přijatého řádným legislativním postupem. Do přijetí takového nařízení a s cílem zabránit jakémukoli narušení legislativní činnosti Unie by mělo být nadále používáno rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (4). |
| --- | --- |

(7)

Pro přijetí seznamu kritérií nezbytných pro určení oblastí, v nichž dochází nebo by mohlo docházet k fyzickému chátrání staveb a sociálnímu vyloučení, a pro přijetí seznamu způsobilých intervencí by měly být zajištěny jednotné podmínky. Podle článku 291 Smlouvy o fungování Evropské unie se pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí, stanoví předem formou nařízení přijatého řádným legislativním postupem. Do přijetí takového nařízení a s cílem zabránit jakémukoli narušení legislativní činnosti Unie by mělo být nadále používáno rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (4).

| (8) | Nařízení (ES) č. 1080/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (ES) č. 1080/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 7 nařízení (ES) č. 1080/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Výdaje na bydlení, kromě výdajů na zlepšení energetické účinnosti a na využití obnovitelné energie podle odstavce 1a, jsou způsobilými výdaji v těchto případech:

| a) | v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později, a v rámci integrovaného přístupu k rozvoji měst pro oblasti, ve kterých dochází nebo by mohlo docházet k fyzickému chátrání staveb a sociálnímu vyloučení; |
| --- | --- |

a)

v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později, a v rámci integrovaného přístupu k rozvoji měst pro oblasti, ve kterých dochází nebo by mohlo docházet k fyzickému chátrání staveb a sociálnímu vyloučení;

| b) | ve všech členských státech pouze v rámci integrovaného přístupu pro marginalizované skupiny obyvatel. |
| --- | --- |

b)

ve všech členských státech pouze v rámci integrovaného přístupu pro marginalizované skupiny obyvatel.

Příděly na výdaje na bydlení nepřekročí buď 3 % přídělu z EFRR na dotčené operační programy, nebo 2 % celkového přídělu z EFRR.

2a.   Pro účely odst. 2 písm. a) a b), avšak aniž je dotčen druhý pododstavec tohoto odstavce, se výdaje omezí na následující intervence:

| a) | renovace společných částí v existujících bytových domech; |
| --- | --- |

a)

renovace společných částí v existujících bytových domech;

| b) | renovace a změna využití stávajících budov ve vlastnictví orgánů veřejné moci nebo neziskových provozovatelů pro účely bydlení pro domácnosti s nízkými příjmy nebo pro osoby se zvláštními potřebami. |
| --- | --- |

b)

renovace a změna využití stávajících budov ve vlastnictví orgánů veřejné moci nebo neziskových provozovatelů pro účely bydlení pro domácnosti s nízkými příjmy nebo pro osoby se zvláštními potřebami.

Pro účely odst. 2 písm. b) mohou intervence zahrnovat renovace nebo nahrazení stávajícího bydlení.

Komise přijme seznam kritérií nezbytných pro určení oblastí uvedených v odst. 2 písm. a) a seznam způsobilých intervencí postupem podle čl. 103 odst. 3 nařízení (ES) č. 1083/2006.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 19. května 2010.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

D. LÓPEZ GARRIDO

---

(1)  Stanovisko ze dne 5. listopadu 2009 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 10. února 2010 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 26. dubna 2010.

2

(3)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

4

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 132/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 132/3

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 438/2010

ze dne 19. května 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 998/2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 a čl. 168 odst. 4 písm. b) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 (3) stanoví veterinární podmínky pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a pravidla pro kontroly těchto přesunů. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 (3) stanoví veterinární podmínky pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a pravidla pro kontroly těchto přesunů.

| (2) | Článek 5 nařízení (ES) č. 998/2003 obsahuje ustanovení pro přesun psů, koček a fretek uvedených v částech A a B přílohy I uvedeného nařízení mezi členskými státy. Na základě čl. 5 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení musí být uvedená zvířata v zájmovém chovu identifikována elektronickým systémem identifikace (transpondér). Během osmiletého přechodného období ode dne vstupu uvedeného nařízení v platnost se uvedená zvířata v zájmovém chovu považují rovněž za identifikovaná, pokud mají zřetelně čitelné tetování. |
| --- | --- |

(2)

Článek 5 nařízení (ES) č. 998/2003 obsahuje ustanovení pro přesun psů, koček a fretek uvedených v částech A a B přílohy I uvedeného nařízení mezi členskými státy. Na základě čl. 5 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení musí být uvedená zvířata v zájmovém chovu identifikována elektronickým systémem identifikace (transpondér). Během osmiletého přechodného období ode dne vstupu uvedeného nařízení v platnost se uvedená zvířata v zájmovém chovu považují rovněž za identifikovaná, pokud mají zřetelně čitelné tetování.

| (3) | Čl. 4 odst. 1 a článek 14 nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví, že majitel nebo fyzická osoba, jež za zvíře v zájmovém chovu jménem majitele odpovídá, musí při každé kontrole zajistit zařízení nezbytné na odečítání transpondéru, pokud daný transpondér nesplňuje normu ISO 11784 nebo přílohu A normy ISO 11785. |
| --- | --- |

(3)

Čl. 4 odst. 1 a článek 14 nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví, že majitel nebo fyzická osoba, jež za zvíře v zájmovém chovu jménem majitele odpovídá, musí při každé kontrole zajistit zařízení nezbytné na odečítání transpondéru, pokud daný transpondér nesplňuje normu ISO 11784 nebo přílohu A normy ISO 11785.

| (4) | Aby se zabránilo zbytečným nedorozuměním, zejména v případě přesunů zvířat v zájmovém chovu ze třetích zemí, je nezbytné upřesnit odkazy na uvedené normy ISO předtím, než se používání transpondérů stane povinností. Vzhledem k technické povaze uvedených odkazů je vhodné zařadit je do přílohy nařízení (ES) č. 998/2003 a odpovídajícím způsobem změnit články 4 a 14 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Aby se zabránilo zbytečným nedorozuměním, zejména v případě přesunů zvířat v zájmovém chovu ze třetích zemí, je nezbytné upřesnit odkazy na uvedené normy ISO předtím, než se používání transpondérů stane povinností. Vzhledem k technické povaze uvedených odkazů je vhodné zařadit je do přílohy nařízení (ES) č. 998/2003 a odpovídajícím způsobem změnit články 4 a 14 uvedeného nařízení.

| (5) | Kromě toho čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví, že psi, kočky a fretky musí být provázeni pasem, který vystavil veterinární lékař schválený příslušným orgánem a který potvrzuje, že dané zvíře bylo podle doporučení výrobní laboratoře platně očkováno proti vzteklině inaktivovanou očkovací látkou o účinnosti alespoň jedné mezinárodní antigenové jednotky (norma WHO). Po přijetí nařízení (ES) č. 998/2003 se pro účely očkování proti vzteklině staly dostupné rovněž rekombinantní očkovací látky. |
| --- | --- |

(5)

Kromě toho čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví, že psi, kočky a fretky musí být provázeni pasem, který vystavil veterinární lékař schválený příslušným orgánem a který potvrzuje, že dané zvíře bylo podle doporučení výrobní laboratoře platně očkováno proti vzteklině inaktivovanou očkovací látkou o účinnosti alespoň jedné mezinárodní antigenové jednotky (norma WHO). Po přijetí nařízení (ES) č. 998/2003 se pro účely očkování proti vzteklině staly dostupné rovněž rekombinantní očkovací látky.

| (6) | Aby byly umožněny přesuny psů, koček a fretek očkovaných rekombinantními očkovacími látkami, zejména ze třetích zemí, je třeba pro účely nařízení (ES) č. 998/2003 rovněž povolit použití těchto očkovacích látek v souladu s určitými technickými požadavky stanovenými v příloze uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Aby byly umožněny přesuny psů, koček a fretek očkovaných rekombinantními očkovacími látkami, zejména ze třetích zemí, je třeba pro účely nařízení (ES) č. 998/2003 rovněž povolit použití těchto očkovacích látek v souladu s určitými technickými požadavky stanovenými v příloze uvedeného nařízení.

| (7) | Pokud jsou očkovací látky podávány v členském státě, měla by jim být udělena registrace buď v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (4), nebo s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (5). |
| --- | --- |

(7)

Pokud jsou očkovací látky podávány v členském státě, měla by jim být udělena registrace buď v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (4), nebo s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (5).

| (8) | Pokud jsou očkovací látky podávány ve třetí zemi, měly by splňovat minimální bezpečnostní normy stanovené v příslušné kapitole Příručky norem pro diagnostické testy a očkovací látky pro suchozemská zvířata Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE). |
| --- | --- |

(8)

Pokud jsou očkovací látky podávány ve třetí zemi, měly by splňovat minimální bezpečnostní normy stanovené v příslušné kapitole Příručky norem pro diagnostické testy a očkovací látky pro suchozemská zvířata Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE).

| (9) | Kromě toho by měla být přijata vědecky podložená pravidla podobná pravidlům, jež jsou stanovena pro vzteklinu. Tato pravidla by měla stanovit preventivní zdravotní opatření pro přesuny zvířat v zájmovém chovu, pokud jde o jiné nákazy, jež mohou uvedená zvířata postihovat, pokud jsou zmíněná preventivní opatření přiměřená riziku šíření uvedených nákaz v důsledku takových přesunů. |
| --- | --- |

(9)

Kromě toho by měla být přijata vědecky podložená pravidla podobná pravidlům, jež jsou stanovena pro vzteklinu. Tato pravidla by měla stanovit preventivní zdravotní opatření pro přesuny zvířat v zájmovém chovu, pokud jde o jiné nákazy, jež mohou uvedená zvířata postihovat, pokud jsou zmíněná preventivní opatření přiměřená riziku šíření uvedených nákaz v důsledku takových přesunů.

| (10) | V článku 6 nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že při dovozu psů a koček do Irska, na Maltu, do Švédska a Spojeného království musí být dodrženy další požadavky vzhledem ke zvláštní situaci v uvedených členských státech, pokud jde o vzteklinu. Uvedené ustanovení se má použít jako přechodné opatření do 30. června 2010. |
| --- | --- |

(10)

V článku 6 nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že při dovozu psů a koček do Irska, na Maltu, do Švédska a Spojeného království musí být dodrženy další požadavky vzhledem ke zvláštní situaci v uvedených členských státech, pokud jde o vzteklinu. Uvedené ustanovení se má použít jako přechodné opatření do 30. června 2010.

| (11) | Psi a kočky, již jsou dováženi na území uvedených členských států, musí být v souladu s uvedenými dalšími požadavky identifikováni transpondérem, pokud členský stát určení neuznává rovněž identifikaci zvířete zřetelně čitelným tetováním. Uvedené požadavky kromě toho zahrnují povinný sérologický test prokazující titr ochranné protilátky před dovozem uvedených zvířat v zájmovém chovu na území uvedených členských států, aby byla potvrzena ochranná úroveň protilátek proti vzteklině. |
| --- | --- |

(11)

Psi a kočky, již jsou dováženi na území uvedených členských států, musí být v souladu s uvedenými dalšími požadavky identifikováni transpondérem, pokud členský stát určení neuznává rovněž identifikaci zvířete zřetelně čitelným tetováním. Uvedené požadavky kromě toho zahrnují povinný sérologický test prokazující titr ochranné protilátky před dovozem uvedených zvířat v zájmovém chovu na území uvedených členských států, aby byla potvrzena ochranná úroveň protilátek proti vzteklině.

| (12) | Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o preventivní zdravotní opatření týkající se jiných nemocí, než je vzteklina, a úpravy technických požadavků na identifikaci zvířat a na očkování proti vzteklině stanovené v přílohách vložených podle tohoto nařízení do nařízení (ES) č. 998/2003. Zejména je důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze vhodné konzultace, včetně konzultací s odborníky. |
| --- | --- |

(12)

Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o preventivní zdravotní opatření týkající se jiných nemocí, než je vzteklina, a úpravy technických požadavků na identifikaci zvířat a na očkování proti vzteklině stanovené v přílohách vložených podle tohoto nařízení do nařízení (ES) č. 998/2003. Zejména je důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze vhodné konzultace, včetně konzultací s odborníky.

| (13) | V článku 8 nařízení (ES) č. 998/2003 jsou stanoveny podmínky pro přesun psů, koček a fretek ze třetích zemí v závislosti na stávající situaci ve výskytu vztekliny ve třetí zemi původu a v členském státě určení. |
| --- | --- |

(13)

V článku 8 nařízení (ES) č. 998/2003 jsou stanoveny podmínky pro přesun psů, koček a fretek ze třetích zemí v závislosti na stávající situaci ve výskytu vztekliny ve třetí zemi původu a v členském státě určení.

| (14) | V čl. 8 odst. 1 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že pokud jsou zvířata v zájmovém chovu přesouvána z určitých třetích zemí do Irska, na Maltu, do Švédska a Spojeného království, použijí se další požadavky stanovené v článku 6 uvedeného nařízení. Uvedené třetí země jsou na seznamu v oddíle 2 části B a v části C přílohy II uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(14)

V čl. 8 odst. 1 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že pokud jsou zvířata v zájmovém chovu přesouvána z určitých třetích zemí do Irska, na Maltu, do Švédska a Spojeného království, použijí se další požadavky stanovené v článku 6 uvedeného nařízení. Uvedené třetí země jsou na seznamu v oddíle 2 části B a v části C přílohy II uvedeného nařízení.

| (15) | V čl. 8 odst. 1 písm. b) bodě ii) nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že pokud jsou zvířata v zájmovém chovu přesouvána z jiných třetích zemí, musí být umístěna v karanténě, pokud po dovozu do Unie nesplňují požadavky článku 6 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(15)

V čl. 8 odst. 1 písm. b) bodě ii) nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že pokud jsou zvířata v zájmovém chovu přesouvána z jiných třetích zemí, musí být umístěna v karanténě, pokud po dovozu do Unie nesplňují požadavky článku 6 uvedeného nařízení.

| (16) | Kromě toho se v článku 16 nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví, že Finsko, Irsko, Malta, Švédsko a Spojené království, pokud jde o echinokokózu, a Irsko, Malta a Spojené království, pokud jde o klíšťata, mohou podmínit dovoz zvířat v zájmovém chovu na své území splněním zvláštních pravidel platných ke dni vstupu uvedeného nařízení v platnost. Uvedené ustanovení se má použít jako přechodné opatření do 30. června 2010. |
| --- | --- |

(16)

Kromě toho se v článku 16 nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví, že Finsko, Irsko, Malta, Švédsko a Spojené království, pokud jde o echinokokózu, a Irsko, Malta a Spojené království, pokud jde o klíšťata, mohou podmínit dovoz zvířat v zájmovém chovu na své území splněním zvláštních pravidel platných ke dni vstupu uvedeného nařízení v platnost. Uvedené ustanovení se má použít jako přechodné opatření do 30. června 2010.

| (17) | V článku 23 nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že po přijetí stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) o nezbytnosti provádět sérologické testy předloží Komise na základě získaných zkušeností a posouzení rizik Evropskému parlamentu a Radě zprávu doplněnou vhodnými návrhy pro určení režimu, který se od 1. července 2010 použije pro články 6, 8 a 16 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(17)

V článku 23 nařízení (ES) č. 998/2003 se stanoví, že po přijetí stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) o nezbytnosti provádět sérologické testy předloží Komise na základě získaných zkušeností a posouzení rizik Evropskému parlamentu a Radě zprávu doplněnou vhodnými návrhy pro určení režimu, který se od 1. července 2010 použije pro články 6, 8 a 16 uvedeného nařízení.

| (18) | Aby bylo možné určit uvedený režim, provedla Komise posouzení dopadů založené na různých nedávných konzultacích a na zprávě Komise přijaté dne 8. října 2007 ve spojení s článkem 23 nařízení (ES) č. 998/2003 a přihlédla k doporučením EFSA. |
| --- | --- |

(18)

Aby bylo možné určit uvedený režim, provedla Komise posouzení dopadů založené na různých nedávných konzultacích a na zprávě Komise přijaté dne 8. října 2007 ve spojení s článkem 23 nařízení (ES) č. 998/2003 a přihlédla k doporučením EFSA.

| (19) | Dne 11. prosince 2006 přijal EFSA stanovisko nazvané „Posouzení rizika zavlečení vztekliny do Spojeného království, Irska, Švédska a na Maltu v důsledku zrušení sérologického testu ke stanovení ochranných protilátek na vzteklinu“ („Assessment of the risk of rabies introduction into the UK, Ireland, Sweden, Malta, as a consequence of abandoning the serological test measuring protective antibodies to rabies“ (6). |
| --- | --- |

(19)

Dne 11. prosince 2006 přijal EFSA stanovisko nazvané „Posouzení rizika zavlečení vztekliny do Spojeného království, Irska, Švédska a na Maltu v důsledku zrušení sérologického testu ke stanovení ochranných protilátek na vzteklinu“ („Assessment of the risk of rabies introduction into the UK, Ireland, Sweden, Malta, as a consequence of abandoning the serological test measuring protective antibodies to rabies“ (6).

| (20) | Na základě údajů z roku 2005 EFSA zjistil, že u zvířat v zájmovém chovu v určitých členských státech existuje nezanedbatelná prevalence vztekliny. Kromě toho EFSA doporučil, aby byla učiněna opatření pro zmírnění rizika, pokud jde o přesuny zvířat v zájmovém chovu ze zemí s nezanedbatelnou prevalencí vztekliny u zvířat v zájmovém chovu. |
| --- | --- |

(20)

Na základě údajů z roku 2005 EFSA zjistil, že u zvířat v zájmovém chovu v určitých členských státech existuje nezanedbatelná prevalence vztekliny. Kromě toho EFSA doporučil, aby byla učiněna opatření pro zmírnění rizika, pokud jde o přesuny zvířat v zájmovém chovu ze zemí s nezanedbatelnou prevalencí vztekliny u zvířat v zájmovém chovu.

| (21) | Vzteklina v uvedených členských státech je primárně nákazou vyskytující se u volně žijících živočichů. Praktické zkušenosti ukázaly, že po eradikaci vztekliny u volně žijících živočichů v důsledku intenzivních programů orálního očkování volně žijících živočichů klesá výskyt nákazy u domácích zvířat. |
| --- | --- |

(21)

Vzteklina v uvedených členských státech je primárně nákazou vyskytující se u volně žijících živočichů. Praktické zkušenosti ukázaly, že po eradikaci vztekliny u volně žijících živočichů v důsledku intenzivních programů orálního očkování volně žijících živočichů klesá výskyt nákazy u domácích zvířat.

| (22) | Na základě čl. 24 odst. 5 rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti (7) schválilo Společenství řadu programů na eradikaci, tlumení a sledování vztekliny v uvedených členských státech. Komise plánuje ukončení podpory EU pro vnitrostátní programy na území uvedených členských států do konce roku 2011. |
| --- | --- |

(22)

Na základě čl. 24 odst. 5 rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti (7) schválilo Společenství řadu programů na eradikaci, tlumení a sledování vztekliny v uvedených členských státech. Komise plánuje ukončení podpory EU pro vnitrostátní programy na území uvedených členských států do konce roku 2011.

| (23) | Vzhledem ke stanovisku EFSA ze dne 11. prosince 2006 a k programům podporovaným Společenstvím na eradikaci vztekliny v určitých členských státech by doba použitelnosti přechodného opatření stanoveného v článku 6 nařízení (ES) č. 998/2003 měla být prodloužena do 31. prosince 2011. |
| --- | --- |

(23)

Vzhledem ke stanovisku EFSA ze dne 11. prosince 2006 a k programům podporovaným Společenstvím na eradikaci vztekliny v určitých členských státech by doba použitelnosti přechodného opatření stanoveného v článku 6 nařízení (ES) č. 998/2003 měla být prodloužena do 31. prosince 2011.

| (24) | Dne 18. ledna 2007 přijal EFSA stanovisko nazvané „Posouzení rizika zavlečení echinokokózy do Spojeného království, Irska, Švédska, na Maltu a do Finska v důsledku zrušení vnitrostátních pravidel“ („Assessment of the risk of echinococcosis introduction into the UK, Ireland, Sweden, Malta and Finland as a consequence of abandoning the national rules“ (8). |
| --- | --- |

(24)

Dne 18. ledna 2007 přijal EFSA stanovisko nazvané „Posouzení rizika zavlečení echinokokózy do Spojeného království, Irska, Švédska, na Maltu a do Finska v důsledku zrušení vnitrostátních pravidel“ („Assessment of the risk of echinococcosis introduction into the UK, Ireland, Sweden, Malta and Finland as a consequence of abandoning the national rules“ (8).

| (25) | Dne 8. března 2007 přijal EFSA stanovisko nazvané „Posouzení rizika zavlečení klíšťat do Spojeného království, Irska a na Maltu v důsledku zrušení vnitrostátních pravidel“ („Assessment of the risk of tick introduction into the UK, Ireland, and Malta as a consequence of abandoning the national rules“ (9). |
| --- | --- |

(25)

Dne 8. března 2007 přijal EFSA stanovisko nazvané „Posouzení rizika zavlečení klíšťat do Spojeného království, Irska a na Maltu v důsledku zrušení vnitrostátních pravidel“ („Assessment of the risk of tick introduction into the UK, Ireland, and Malta as a consequence of abandoning the national rules“ (9).

| (26) | Uvedená stanoviska dokládají, že dostupné údaje neumožnily EFSA prokázat zvláštní status těchto členských států uplatňujících přechodná opatření, pokud jde o určitá klíšťata a tasemnici Echinococcus multilocularis, a kvantifikovat riziko zavlečení patogenních původců prostřednictvím neobchodních přesunů zvířat v zájmovém chovu. |
| --- | --- |

(26)

Uvedená stanoviska dokládají, že dostupné údaje neumožnily EFSA prokázat zvláštní status těchto členských států uplatňujících přechodná opatření, pokud jde o určitá klíšťata a tasemnici Echinococcus multilocularis, a kvantifikovat riziko zavlečení patogenních původců prostřednictvím neobchodních přesunů zvířat v zájmovém chovu.

| (27) | Za účelem zajištění souladu mezi přechodnými opatřeními je vhodné prodloužit dobu použitelnosti přechodného opatření stanoveného v článku 16 nařízení (ES) č. 998/2003 do 31. prosince 2011. |
| --- | --- |

(27)

Za účelem zajištění souladu mezi přechodnými opatřeními je vhodné prodloužit dobu použitelnosti přechodného opatření stanoveného v článku 16 nařízení (ES) č. 998/2003 do 31. prosince 2011.

| (28) | Nařízení (ES) č. 998/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(28)

Nařízení (ES) č. 998/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 998/2003 se mění takto:

| 1) | V čl. 4 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „V případě uvedeném v písmenu b) prvního pododstavce musí majitel nebo fyzická osoba, jež za zvíře v zájmovém chovu jménem majitele odpovídá, při každé kontrole zajistit zařízení nezbytné na odečítání transpondéru, pokud daný transpondér nesplňuje požadavky stanovené v příloze Ia.“ |
| --- | --- |

1)

V čl. 4 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„V případě uvedeném v písmenu b) prvního pododstavce musí majitel nebo fyzická osoba, jež za zvíře v zájmovém chovu jménem majitele odpovídá, při každé kontrole zajistit zařízení nezbytné na odečítání transpondéru, pokud daný transpondér nesplňuje požadavky stanovené v příloze Ia.“

| 2) | V článku 5 se odstavec 1 mění takto:






  a) | písmeno b) se nahrazuje tímto:






  „b) | být provázena pasem, který vystavil veterinární lékař schválený příslušným orgánem a který potvrzuje, že






  i) | dotyčné zvíře bylo podle přílohy Ib platně očkováno proti vzteklině, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

V článku 5 se odstavec 1 mění takto:

a)

písmeno b) se nahrazuje tímto:

„b)

být provázena pasem, který vystavil veterinární lékař schválený příslušným orgánem a který potvrzuje, že

i)

dotyčné zvíře bylo podle přílohy Ib platně očkováno proti vzteklině,

| ii) | u dotyčného zvířete byla v případě nutnosti provedena preventivní zdravotní opatření, pokud jde o jiné nákazy.“; |
| --- | --- |

ii)

u dotyčného zvířete byla v případě nutnosti provedena preventivní zdravotní opatření, pokud jde o jiné nákazy.“;

| b) | doplňuje se nový pododstavec, který zní:
  „S cílem zajistit kontrolu jiných nemocí, než je vzteklina, které se mohou šířit při přesunu zvířat v zájmovém chovu, může Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19b a za podmínek uvedených v článcích 19c a 19d preventivní zdravotní opatření uvedená v písm. b) bodu ii) prvního pododstavce. Tato opatření musí být vědecky odůvodněná a přiměřená riziku šíření těchto nemocí v důsledku přesunu zvířat.“ |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový pododstavec, který zní:

„S cílem zajistit kontrolu jiných nemocí, než je vzteklina, které se mohou šířit při přesunu zvířat v zájmovém chovu, může Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19b a za podmínek uvedených v článcích 19c a 19d preventivní zdravotní opatření uvedená v písm. b) bodu ii) prvního pododstavce. Tato opatření musí být vědecky odůvodněná a přiměřená riziku šíření těchto nemocí v důsledku přesunu zvířat.“

| 3) | V čl. 6 odst. 1 prvním pododstavci se úvodní věta a první odrážka nahrazují tímto:
  „1.   Do 31. prosince 2011 musí být při dovozu zvířat v zájmovém chovu uvedených v části A přílohy I na území Irska, Malty, Švédska a Spojeného království dodrženy tyto požadavky:






  — | musí být identifikována v souladu s čl. 4 odst. 1 prvním pododstavcem písm. b), pokud členský stát určení do konce přechodného osmiletého období stanoveného v čl. 4 odst. 1 neuznává rovněž identifikaci v souladu s čl. 4 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a), a“. |
| --- | --- | --- |

3)

V čl. 6 odst. 1 prvním pododstavci se úvodní věta a první odrážka nahrazují tímto:

„1.   Do 31. prosince 2011 musí být při dovozu zvířat v zájmovém chovu uvedených v části A přílohy I na území Irska, Malty, Švédska a Spojeného království dodrženy tyto požadavky:

—

musí být identifikována v souladu s čl. 4 odst. 1 prvním pododstavcem písm. b), pokud členský stát určení do konce přechodného osmiletého období stanoveného v čl. 4 odst. 1 neuznává rovněž identifikaci v souladu s čl. 4 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a), a“.

| 4) | V článku 8 se odstavec 1 mění takto:






  a) | v písmenu a) se bod ii) nahrazuje tímto:






  „ii) | do 31. prosince 2011 do členského státu, který je uveden v části A přílohy II, a to buď přímo, nebo po tranzitu přes území uvedené v části B přílohy II, splňovat požadavky článku 6.“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

V článku 8 se odstavec 1 mění takto:

a)

v písmenu a) se bod ii) nahrazuje tímto:

„ii)

do 31. prosince 2011 do členského státu, který je uveden v části A přílohy II, a to buď přímo, nebo po tranzitu přes území uvedené v části B přílohy II, splňovat požadavky článku 6.“;

| b) | v písmenu b) se bod ii) nahrazuje tímto:






  „ii) | do 31. prosince 2011 do členského státu, který je uveden v části A přílohy II, a to buď přímo, nebo po tranzitu přes území uvedené v části B přílohy II, být umístěna v karanténě, pokud po dovozu do Unie nesplňují požadavky článku 6.“ |
| --- | --- | --- |

b)

v písmenu b) se bod ii) nahrazuje tímto:

„ii)

do 31. prosince 2011 do členského státu, který je uveden v části A přílohy II, a to buď přímo, nebo po tranzitu přes území uvedené v části B přílohy II, být umístěna v karanténě, pokud po dovozu do Unie nesplňují požadavky článku 6.“

| 5) | V článku 14 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „V případě uvedeném v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci písm. b), kdy daný transpondér nesplňuje požadavky stanovené v příloze Ia, musí majitel nebo fyzická osoba, jež za zvíře v zájmovém chovu jménem majitele odpovídá, při každé kontrole zajistit zařízení nezbytné na odečítání transpondéru.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 14 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„V případě uvedeném v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci písm. b), kdy daný transpondér nesplňuje požadavky stanovené v příloze Ia, musí majitel nebo fyzická osoba, jež za zvíře v zájmovém chovu jménem majitele odpovídá, při každé kontrole zajistit zařízení nezbytné na odečítání transpondéru.“

| 6) | Článek 16 se nahrazuje tímto:
  „Článek 16
  Do 31. prosince 2011 mohou Finsko, Irsko, Malta, Švédsko a Spojené království, pokud jde o echinokokózu, a Irsko, Malta a Spojené království, pokud jde o klíšťata, podmínit dovoz zvířat v zájmovém chovu na své území splněním zvláštních pravidel platných ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.“ |
| --- | --- |

6)

Článek 16 se nahrazuje tímto:

„Článek 16

Do 31. prosince 2011 mohou Finsko, Irsko, Malta, Švédsko a Spojené království, pokud jde o echinokokózu, a Irsko, Malta a Spojené království, pokud jde o klíšťata, podmínit dovoz zvířat v zájmovém chovu na své území splněním zvláštních pravidel platných ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.“

| 7) | Vkládají se nové články, které znějí:
  „Článek 19a
  1.   S cílem zohlednit technický pokrok může Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19b a za podmínek stanovených v článcích 19c a 19d úpravy technických požadavků na identifikaci uvedených v příloze Ia.
  2.   S cílem zohlednit vědeckotechnický pokrok v oblasti očkování proti vzteklině může Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19b a za podmínek stanovených v článcích 19c a 19d úpravy technických požadavků na očkování proti vzteklině uvedených v příloze Ib.
  3.   Komise přijímá tyto akty v přenesené pravomoci v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení.
  Článek 19b
  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 1 a článku 19a je svěřena Komisi na dobu 5 let od 18. června 2010. Komise předloží zprávu o přenesených pravomocích nejpozději do 6 měsíců od konce tohoto pětiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 19c.
  2.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  3.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 19c a 19d.
  Článek 19c
  1.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 1 a článku 19a kdykoliv zrušit.
  2.   Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení.
  3.   Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
  Článek 19d
  1.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.
  Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
  2.   Pokud Evropský parlament ani Rada v této lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, bude akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.
  3.   Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky proti aktu v přenesené pravomoci, tento akt nevstoupí v platnost. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“ |
| --- | --- |

7)

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 19a

1.   S cílem zohlednit technický pokrok může Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19b a za podmínek stanovených v článcích 19c a 19d úpravy technických požadavků na identifikaci uvedených v příloze Ia.

2.   S cílem zohlednit vědeckotechnický pokrok v oblasti očkování proti vzteklině může Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19b a za podmínek stanovených v článcích 19c a 19d úpravy technických požadavků na očkování proti vzteklině uvedených v příloze Ib.

3.   Komise přijímá tyto akty v přenesené pravomoci v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení.

Článek 19b

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 1 a článku 19a je svěřena Komisi na dobu 5 let od 18. června 2010. Komise předloží zprávu o přenesených pravomocích nejpozději do 6 měsíců od konce tohoto pětiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 19c.

2.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

3.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 19c a 19d.

Článek 19c

1.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 1 a článku 19a kdykoliv zrušit.

2.   Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení.

3.   Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 19d

1.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.

Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

2.   Pokud Evropský parlament ani Rada v této lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, bude akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.

3.   Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky proti aktu v přenesené pravomoci, tento akt nevstoupí v platnost. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“

| 8) | Vkládají se přílohy Ia a Ib, jež jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

8)

Vkládají se přílohy Ia a Ib, jež jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 19. května 2010.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

D. LÓPEZ GARRIDO

---

(1)  Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 121.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 9. března 2010 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 26. dubna 2010.

2

(3)  Úř. věst. L 146, 13.6.2003, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  The EFSA Journal (2006) 436, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19.

7

(8)  The EFSA Journal (2006) 441, s. 1.

8

(9)  The EFSA Journal (2007) 469, s. 1.

9

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA Ia

Technické požadavky na identifikaci

Pro účely čl. 4 odst. 1 je standardním elektronickým systémem identifikace pasivní radiofrekvenční identifikační zařízení pouze pro čtení („transpondér“), které

| 1) | splňuje normu ISO 11784 a používá technologii HDX nebo FDX-B; |
| --- | --- |

1)

splňuje normu ISO 11784 a používá technologii HDX nebo FDX-B;

| 2) | může být odečítáno čtecím zařízením slučitelným s normou ISO 11785. |
| --- | --- |

2)

může být odečítáno čtecím zařízením slučitelným s normou ISO 11785.

PŘÍLOHA Ib

Technické požadavky na očkování proti vzteklině (uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. b) bodě i))

Pro účely čl. 5 odst. 1 se očkování proti vzteklině považuje za platné, pokud jsou splněny tyto požadavky:

| 1) | Očkovací látka proti vzteklině






  a) | musí být očkovací látka jiná než živá modifikovaná očkovací látka a musí patřit do jedné z těchto kategorií:






  i) | inaktivovaná očkovací látka o účinnosti alespoň jedné mezinárodní antigenové jednotky (norma WHO) nebo |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Očkovací látka proti vzteklině

a)

musí být očkovací látka jiná než živá modifikovaná očkovací látka a musí patřit do jedné z těchto kategorií:

i)

inaktivovaná očkovací látka o účinnosti alespoň jedné mezinárodní antigenové jednotky (norma WHO) nebo

| ii) | rekombinantní očkovací látka exprimující imunizující glykoprotein viru vztekliny v živém vektoru viru; |
| --- | --- |

ii)

rekombinantní očkovací látka exprimující imunizující glykoprotein viru vztekliny v živém vektoru viru;

| b) | pokud je podávána v členském státě, musí mít registraci v souladu s






  i) | směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (1) nebo |
| --- | --- | --- |

b)

pokud je podávána v členském státě, musí mít registraci v souladu s

i)

směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (1) nebo

| ii) | nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (2); |
| --- | --- |

ii)

nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (2);

| c) | pokud je podávána ve třetí zemi, musí splňovat alespoň požadavky stanovené v části C kapitoly 2.1.13 Příručky norem pro diagnostické testy a očkovací látky pro suchozemská zvířata Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE), vydání z roku 2008. |
| --- | --- |

c)

pokud je podávána ve třetí zemi, musí splňovat alespoň požadavky stanovené v části C kapitoly 2.1.13 Příručky norem pro diagnostické testy a očkovací látky pro suchozemská zvířata Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE), vydání z roku 2008.

| 2) | Očkování proti vzteklině se považuje za platné pouze tehdy, pokud splňuje tyto podmínky:






  a) | očkovací látka byla podána v den uvedený






  i) | v oddíle IV pasu nebo |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Očkování proti vzteklině se považuje za platné pouze tehdy, pokud splňuje tyto podmínky:

a)

očkovací látka byla podána v den uvedený

i)

v oddíle IV pasu nebo

| ii) | v příslušném oddíle veterinárního osvědčení, které zvíře provází; |
| --- | --- |

ii)

v příslušném oddíle veterinárního osvědčení, které zvíře provází;

| b) | datum uvedené v písmenu a) nesmí být dřívější než datum zavedení mikročipu uvedené






  i) | v oddíle III(2) pasu nebo |
| --- | --- | --- |

b)

datum uvedené v písmenu a) nesmí být dřívější než datum zavedení mikročipu uvedené

i)

v oddíle III(2) pasu nebo

| ii) | v příslušném oddíle veterinárního osvědčení, které zvíře provází; |
| --- | --- |

ii)

v příslušném oddíle veterinárního osvědčení, které zvíře provází;

| c) | od dokončení očkovacího protokolu požadovaného výrobcem pro základní očkování v souladu s technickou specifikací registrace pro očkovací látku proti vzteklině v členském státě nebo ve třetí zemi, ve které se očkování provádí, jak je uvedeno v bodě 1 písm. b), musí uplynout nejméně 21 dní; |
| --- | --- |

c)

od dokončení očkovacího protokolu požadovaného výrobcem pro základní očkování v souladu s technickou specifikací registrace pro očkovací látku proti vzteklině v členském státě nebo ve třetí zemi, ve které se očkování provádí, jak je uvedeno v bodě 1 písm. b), musí uplynout nejméně 21 dní;

| d) | dobu platnosti očkování, jak je předepsáno v technické specifikaci registrace pro očkovací látku proti vzteklině v členském státě nebo ve třetí zemi, ve které se očkovací látka podává, musí úřední veterinární lékař zanést do






  i) | oddílu IV pasu nebo |
| --- | --- | --- |

d)

dobu platnosti očkování, jak je předepsáno v technické specifikaci registrace pro očkovací látku proti vzteklině v členském státě nebo ve třetí zemi, ve které se očkovací látka podává, musí úřední veterinární lékař zanést do

i)

oddílu IV pasu nebo

| ii) | příslušného oddílu veterinárního osvědčení, které zvíře provází; |
| --- | --- |

ii)

příslušného oddílu veterinárního osvědčení, které zvíře provází;

| e) | přeočkování (booster) musí být považováno za základní očkování, pokud nebylo provedeno během doby platnosti předchozího očkování uvedené v písmenu d). |
| --- | --- |

e)

přeočkování (booster) musí být považováno za základní očkování, pokud nebylo provedeno během doby platnosti předchozího očkování uvedené v písmenu d).

---

(1)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

2

---

Prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k článku 290 SFEU

Evropský parlament, Rada a Komise prohlašují, že ustanoveními tohoto nařízení nejsou dotčeny budoucí postoje těchto orgánů, pokud jde o provádění článku 290 SFEU nebo jednotlivých legislativních aktů obsahujících tato ustanovení.

---

Prohlášení Komise

Komise má v úmyslu navrhnout úplnou revizi nařízení (ES) č. 998/2003, zejména pak pokud jde o ustanovení týkající se aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, do 30. června 2011.

---

Prohlášení Komise týkající se oznamování aktů v přenesené pravomoci

Kromě případů, kdy legislativní akt stanoví postup pro naléhavé případy, Evropský parlament a Rada předpokládají, že oznámení o aktech v přenesené pravomoci zohledňuje období institucionálních prázdnin orgánů (zimní, letní a během evropských voleb) s cílem zajistit, aby Evropský parlament a Rada mohly uplatnit svá práva ve lhůtách stanovených příslušnými legislativními akty. Evropská komise toto bere na vědomí a je připravena podle toho jednat.

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 132/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 132/11

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 439/2010

ze dne 19. května 2010

o zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74 a čl. 78 odst. 1 a 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Politika Unie týkající se společného evropského azylového systému má podle haagského programu za cíl zřídit prostřednictvím účinného harmonizovaného řízení společný azylový prostor, a to v souladu s hodnotami a humanitárními tradicemi Evropské unie. |
| --- | --- |

(1)

Politika Unie týkající se společného evropského azylového systému má podle haagského programu za cíl zřídit prostřednictvím účinného harmonizovaného řízení společný azylový prostor, a to v souladu s hodnotami a humanitárními tradicemi Evropské unie.

| (2) | V posledních letech bylo díky zavedení společných minimálních norem dosaženo velkého pokroku na cestě k vytvoření společného evropského azylového systému. Přesto mezi jednotlivými členskými státy přetrvávají velké rozdíly v poskytování a formách ochrany. Tyto rozdíly jež je třeba zmírnit. |
| --- | --- |

(2)

V posledních letech bylo díky zavedení společných minimálních norem dosaženo velkého pokroku na cestě k vytvoření společného evropského azylového systému. Přesto mezi jednotlivými členskými státy přetrvávají velké rozdíly v poskytování a formách ochrany. Tyto rozdíly jež je třeba zmírnit.

| (3) | Komise ve svém plánu politiky pro azyl přijatém v červnu roku 2008 uvedla, že hodlá usilovat o rozvoj společného evropského azylového systému navržením přezkumu stávajících právních nástrojů za účelem většího sladění příslušných předpisů a že zároveň hodlá výrazněji podporovat praktickou spolupráci mezi členskými státy zejména předložením legislativního návrhu na zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (dále jen „podpůrný úřad“), aby se zlepšila koordinace operativní spolupráce mezi členskými státy, což přispěje k účinnému uplatňování společných pravidel. |
| --- | --- |

(3)

Komise ve svém plánu politiky pro azyl přijatém v červnu roku 2008 uvedla, že hodlá usilovat o rozvoj společného evropského azylového systému navržením přezkumu stávajících právních nástrojů za účelem většího sladění příslušných předpisů a že zároveň hodlá výrazněji podporovat praktickou spolupráci mezi členskými státy zejména předložením legislativního návrhu na zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (dále jen „podpůrný úřad“), aby se zlepšila koordinace operativní spolupráce mezi členskými státy, což přispěje k účinnému uplatňování společných pravidel.

| (4) | Evropská rada oficiálně připomněla v Evropském paktu o přistěhovalectví a azylu, přijatém v září 2008, že každý pronásledovaný cizí státní příslušník má právo získat na území Evropské unie pomoc a ochranu v souladu se Ženevskou úmluvou ze dne 28. července 1951 o právním postavení uprchlíků ve znění Newyorského protokolu ze dne 31. ledna 1967 a ostatními souvisejícími smlouvami. Mimo jiné bylo výslovně dohodnuto, že by měl být v roce 2009 zřízen Evropský podpůrný úřad. |
| --- | --- |

(4)

Evropská rada oficiálně připomněla v Evropském paktu o přistěhovalectví a azylu, přijatém v září 2008, že každý pronásledovaný cizí státní příslušník má právo získat na území Evropské unie pomoc a ochranu v souladu se Ženevskou úmluvou ze dne 28. července 1951 o právním postavení uprchlíků ve znění Newyorského protokolu ze dne 31. ledna 1967 a ostatními souvisejícími smlouvami. Mimo jiné bylo výslovně dohodnuto, že by měl být v roce 2009 zřízen Evropský podpůrný úřad.

| (5) | Cílem praktické spolupráce v oblasti azylu je ještě více sblížit v rámci evropského práva rozhodovací procesy členských států v azylových otázkách a zajistit jejich trvalou kvalitu. V posledních letech se již uskutečnila řada opatření praktické spolupráce, především pokud jde o přijetí společného přístupu k informacím o zemích původu a o vypracování společných evropských osnov odborné přípravy v oblasti azylu. |
| --- | --- |

(5)

Cílem praktické spolupráce v oblasti azylu je ještě více sblížit v rámci evropského práva rozhodovací procesy členských států v azylových otázkách a zajistit jejich trvalou kvalitu. V posledních letech se již uskutečnila řada opatření praktické spolupráce, především pokud jde o přijetí společného přístupu k informacím o zemích původu a o vypracování společných evropských osnov odborné přípravy v oblasti azylu.

| (6) | K posílení a rozvoji těchto opatření spolupráce je třeba zřídit podpůrný úřad. Podpůrný úřad by měl vzít v tato opatření v úvahu a poučit se z nich. |
| --- | --- |

(6)

K posílení a rozvoji těchto opatření spolupráce je třeba zřídit podpůrný úřad. Podpůrný úřad by měl vzít v tato opatření v úvahu a poučit se z nich.

| (7) | V případě členských států, jejichž vnitrostátní azylový a přijímací systém je vystaven specifickému a nepřiměřenému tlaku především z důvodu jejich zeměpisné polohy či demografické situace, by měl podpůrný úřad podporovat rozvoj solidarity uvnitř Unie, díky níž se podpoří lepší přemísťování osob požívajících mezinárodní ochrany z těchto členských států do jiných členských států a současně s tím se zajistí, aby nebyly azylové a přijímací systémy zneužívány. |
| --- | --- |

(7)

V případě členských států, jejichž vnitrostátní azylový a přijímací systém je vystaven specifickému a nepřiměřenému tlaku především z důvodu jejich zeměpisné polohy či demografické situace, by měl podpůrný úřad podporovat rozvoj solidarity uvnitř Unie, díky níž se podpoří lepší přemísťování osob požívajících mezinárodní ochrany z těchto členských států do jiných členských států a současně s tím se zajistí, aby nebyly azylové a přijímací systémy zneužívány.

| (8) | K optimálnímu provádění mandátu je třeba, aby byl podpůrný úřad po technické stránce nezávislý a aby byl po právní, správní a finanční stránce samostatný. Za tímto účelem by měl být podpůrný úřad subjektem Unie s právní subjektivitou, který bude vykonávat prováděcí pravomoci svěřené mu tímto nařízením. |
| --- | --- |

(8)

K optimálnímu provádění mandátu je třeba, aby byl podpůrný úřad po technické stránce nezávislý a aby byl po právní, správní a finanční stránce samostatný. Za tímto účelem by měl být podpůrný úřad subjektem Unie s právní subjektivitou, který bude vykonávat prováděcí pravomoci svěřené mu tímto nařízením.

| (9) | Podpůrný úřad by měl pracovat v úzké spolupráci s Komisí a s orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, s vnitrostátními službami působícími v oblasti přistěhovalectví a azylu či jinými službami a využít kapacity a odborné znalosti těchto služeb. Členské státy by měly s podpůrným úřadem spolupracovat, aby bylo zajištěno, že bude podpůrný úřad moci provádět svůj mandát. |
| --- | --- |

(9)

Podpůrný úřad by měl pracovat v úzké spolupráci s Komisí a s orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, s vnitrostátními službami působícími v oblasti přistěhovalectví a azylu či jinými službami a využít kapacity a odborné znalosti těchto služeb. Členské státy by měly s podpůrným úřadem spolupracovat, aby bylo zajištěno, že bude podpůrný úřad moci provádět svůj mandát.

| (10) | Podpůrný úřad by měl rovněž jednat v úzké spolupráci s Vysokým komisařem OSN pro uprchlíky (UNHCR) a případně i s příslušnými mezinárodními organizacemi, aby mohl využívat jejich odborných znalostí a podpory. Za tímto účelem by měla být role UNHCR i ostatních příslušných mezinárodních organizací plně uznána a tyto organizace by měly být plně zapojeny do činnosti podpůrného úřadu. Žádné finanční zdroje, které bude moci podpůrný úřad v souladu s tímto nařízením uvolnit pro UNHCR, by neměly vést ke dvojímu financování činností UNHCR, tedy i z jiných mezinárodních či vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(10)

Podpůrný úřad by měl rovněž jednat v úzké spolupráci s Vysokým komisařem OSN pro uprchlíky (UNHCR) a případně i s příslušnými mezinárodními organizacemi, aby mohl využívat jejich odborných znalostí a podpory. Za tímto účelem by měla být role UNHCR i ostatních příslušných mezinárodních organizací plně uznána a tyto organizace by měly být plně zapojeny do činnosti podpůrného úřadu. Žádné finanční zdroje, které bude moci podpůrný úřad v souladu s tímto nařízením uvolnit pro UNHCR, by neměly vést ke dvojímu financování činností UNHCR, tedy i z jiných mezinárodních či vnitrostátních zdrojů.

| (11) | Aby mohl podpůrný úřad plnit svoji úlohu v míře nezbytné pro plnění svých úkolů, měl by rovněž spolupracovat s dalšími subjekty Unie, a zejména s Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (2), a s Agenturou Evropské unie pro základní práva, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 168/2007 (3). |
| --- | --- |

(11)

Aby mohl podpůrný úřad plnit svoji úlohu v míře nezbytné pro plnění svých úkolů, měl by rovněž spolupracovat s dalšími subjekty Unie, a zejména s Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (2), a s Agenturou Evropské unie pro základní práva, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 168/2007 (3).

| (12) | Podpůrný úřad by měl spolupracovat s Evropskou migrační sítí, zřízenou rozhodnutím Rady 2008/381/ES (4), aby se předešlo zdvojení činností. Podpůrný úřad by měl rovněž udržovat úzký dialog s občanskou společností za účelem výměny informací a sdílení poznatků v oblasti azylu. |
| --- | --- |

(12)

Podpůrný úřad by měl spolupracovat s Evropskou migrační sítí, zřízenou rozhodnutím Rady 2008/381/ES (4), aby se předešlo zdvojení činností. Podpůrný úřad by měl rovněž udržovat úzký dialog s občanskou společností za účelem výměny informací a sdílení poznatků v oblasti azylu.

| (13) | Podpůrný úřad by měl být evropským odborným centrem pro otázky azylu a měl by usnadňovat, koordinovat a posilovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v mnoha aspektech azylové problematiky, aby tak členské státy mohly lépe poskytovat ochranu osobám, jež na ni mají právo, a případně zároveň spravedlivě a účinně přistupovat k osobám nesplňujícím požadavky na mezinárodní ochranu. Mandát podpůrného úřadu by měl být zaměřen na tři hlavní úkoly, konkrétně by měl přispívat k provádění společného evropského azylového systému, podporovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v oblasti azylu a podporovat členské státy vystavené mimořádnému tlaku. |
| --- | --- |

(13)

Podpůrný úřad by měl být evropským odborným centrem pro otázky azylu a měl by usnadňovat, koordinovat a posilovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v mnoha aspektech azylové problematiky, aby tak členské státy mohly lépe poskytovat ochranu osobám, jež na ni mají právo, a případně zároveň spravedlivě a účinně přistupovat k osobám nesplňujícím požadavky na mezinárodní ochranu. Mandát podpůrného úřadu by měl být zaměřen na tři hlavní úkoly, konkrétně by měl přispívat k provádění společného evropského azylového systému, podporovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v oblasti azylu a podporovat členské státy vystavené mimořádnému tlaku.

| (14) | Podpůrný úřad by neměl mít žádné přímé ani nepřímé pravomoci související s přijímáním rozhodnutí orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, které se týkají žádostí jednotlivých osob o mezinárodní ochranu. |
| --- | --- |

(14)

Podpůrný úřad by neměl mít žádné přímé ani nepřímé pravomoci související s přijímáním rozhodnutí orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, které se týkají žádostí jednotlivých osob o mezinárodní ochranu.

| (15) | S cílem poskytnout nebo koordinovat rychlou a účinnou operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, by měl podpůrný úřad na žádost dotčených členských států koordinovat opatření na podporu těchto členských států, mimo jiné i tím, že na jejich území vyšle azylové podpůrné týmy, složené z odborníků pro azylovou problematiku. Tyto týmy by měly přispět zejména svými odbornými znalostmi týkajícími se tlumočnických služeb, informacemi o zemích původu a znalostmi při zpracovávání a správě žádostí o azyl. Pravidla týkající se azylových podpůrných týmů by se měla řídit tímto nařízením, aby bylo zajištěno, že vyslání těchto týmů bude účinné. |
| --- | --- |

(15)

S cílem poskytnout nebo koordinovat rychlou a účinnou operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, by měl podpůrný úřad na žádost dotčených členských států koordinovat opatření na podporu těchto členských států, mimo jiné i tím, že na jejich území vyšle azylové podpůrné týmy, složené z odborníků pro azylovou problematiku. Tyto týmy by měly přispět zejména svými odbornými znalostmi týkajícími se tlumočnických služeb, informacemi o zemích původu a znalostmi při zpracovávání a správě žádostí o azyl. Pravidla týkající se azylových podpůrných týmů by se měla řídit tímto nařízením, aby bylo zajištěno, že vyslání těchto týmů bude účinné.

| (16) | Úřad by měl plnit svoji úlohu v podmínkách, jež mu umožní fungovat jako referenční místo díky jeho nezávislosti, vědecké a technické úrovni poskytované pomoci a šířených informací, transparentnosti postupů a pracovních metod a výkonnosti při provádění svěřených úkolů. |
| --- | --- |

(16)

Úřad by měl plnit svoji úlohu v podmínkách, jež mu umožní fungovat jako referenční místo díky jeho nezávislosti, vědecké a technické úrovni poskytované pomoci a šířených informací, transparentnosti postupů a pracovních metod a výkonnosti při provádění svěřených úkolů.

| (17) | Komise a členské státy by měly být zastoupeny ve správní radě podpůrného úřadu za účelem účinné kontroly fungování podpůrného úřadu. Správní rada by se měla skládat pokud možno z vedoucích operačních pracovníků orgánů členských států příslušných pro oblast azylu nebo z jejich zástupců. Měly by jí být svěřeny pravomoci nezbytné zejména k sestavování rozpočtu, ověřování jeho plnění, přijímání vhodných finančních předpisů, vypracovávání transparentních pracovních postupů pro rozhodování podpůrného úřadu, přijímání výroční zprávy o situaci v oblasti azylu v Unii a technických dokumentů o provádění nástrojů Unie v oblasti azylu a ke jmenování výkonného ředitele a případně výkonného výboru. Vzhledem ke svým odborným znalostem v oblasti azylu by měl být UNHCR ve správní radě zastoupen jedním členem bez hlasovacího práva, aby mohl být do činnosti podpůrného úřadu plně zapojen. |
| --- | --- |

(17)

Komise a členské státy by měly být zastoupeny ve správní radě podpůrného úřadu za účelem účinné kontroly fungování podpůrného úřadu. Správní rada by se měla skládat pokud možno z vedoucích operačních pracovníků orgánů členských států příslušných pro oblast azylu nebo z jejich zástupců. Měly by jí být svěřeny pravomoci nezbytné zejména k sestavování rozpočtu, ověřování jeho plnění, přijímání vhodných finančních předpisů, vypracovávání transparentních pracovních postupů pro rozhodování podpůrného úřadu, přijímání výroční zprávy o situaci v oblasti azylu v Unii a technických dokumentů o provádění nástrojů Unie v oblasti azylu a ke jmenování výkonného ředitele a případně výkonného výboru. Vzhledem ke svým odborným znalostem v oblasti azylu by měl být UNHCR ve správní radě zastoupen jedním členem bez hlasovacího práva, aby mohl být do činnosti podpůrného úřadu plně zapojen.

| (18) | Vzhledem k povaze úkolů podpůrného úřadu a úloze výkonného ředitele a s ohledem na to, aby se Evropskému parlamentu umožnilo přijmout stanovisko ke zvolenému kandidátovi před jeho jmenováním i před případným prodloužením jeho funkčního období, by měl být výkonný ředitel vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na jejich otázky. Výkonný ředitel by měl rovněž předkládat Evropskému parlamentu výroční zprávu. Evropský parlament by měl mít rovněž možnost vyzvat výkonného ředitele, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů. |
| --- | --- |

(18)

Vzhledem k povaze úkolů podpůrného úřadu a úloze výkonného ředitele a s ohledem na to, aby se Evropskému parlamentu umožnilo přijmout stanovisko ke zvolenému kandidátovi před jeho jmenováním i před případným prodloužením jeho funkčního období, by měl být výkonný ředitel vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na jejich otázky. Výkonný ředitel by měl rovněž předkládat Evropskému parlamentu výroční zprávu. Evropský parlament by měl mít rovněž možnost vyzvat výkonného ředitele, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů.

| (19) | K zaručení plné samostatnosti a nezávislosti podpůrného úřadu by mu měl být přidělen samostatný rozpočet, jehož hlavní část by tvořil příspěvek Unie. Financování podpůrného úřadu by mělo podléhat dohodě rozpočtového orgánu, jak je stanoveno v bodě 47 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (5). Na příspěvek Unie a každé další příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měl vztahovat rozpočtový proces Unie. Účetní audit by měl provádět Účetní dvůr. |
| --- | --- |

(19)

K zaručení plné samostatnosti a nezávislosti podpůrného úřadu by mu měl být přidělen samostatný rozpočet, jehož hlavní část by tvořil příspěvek Unie. Financování podpůrného úřadu by mělo podléhat dohodě rozpočtového orgánu, jak je stanoveno v bodě 47 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (5). Na příspěvek Unie a každé další příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měl vztahovat rozpočtový proces Unie. Účetní audit by měl provádět Účetní dvůr.

| (20) | Úřad by měl spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro oblast azylu, mezinárodními organizacemi příslušnými v záležitostech spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení, a třetími zeměmi v rámci pracovních ujednání uzavřených v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(20)

Úřad by měl spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro oblast azylu, mezinárodními organizacemi příslušnými v záležitostech spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení, a třetími zeměmi v rámci pracovních ujednání uzavřených v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (21) | V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, oznámily Spojené království a Irsko dopisy ze dne 18. května 2009 své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(21)

V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, oznámily Spojené království a Irsko dopisy ze dne 18. května 2009 své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.

| (22) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(22)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

| (23) | Vzhledem k tomu, že Dánsko jakožto členský stát až dosud přispívalo k praktické spolupráci členských států v oblasti azylu, by měl podpůrný úřad usnadnit operativní spolupráci s touto zemí. Za tímto účelem by měl být zástupce Dánska přizván k účasti na všech zasedáních správní rady, která by měla být oprávněna rovněž rozhodnout o případném pozvání dánských pozorovatelů na zasedání pracovních skupin. |
| --- | --- |

(23)

Vzhledem k tomu, že Dánsko jakožto členský stát až dosud přispívalo k praktické spolupráci členských států v oblasti azylu, by měl podpůrný úřad usnadnit operativní spolupráci s touto zemí. Za tímto účelem by měl být zástupce Dánska přizván k účasti na všech zasedáních správní rady, která by měla být oprávněna rovněž rozhodnout o případném pozvání dánských pozorovatelů na zasedání pracovních skupin.

| (24) | Aby mohl podpůrný úřad plnit svou úlohu, měl by být otevřen účasti zemí, jež s Unií uzavřely dohody, na jejichž základě přijaly a používají právní předpisy Unie v oblasti upravené tímto nařízením, zejména Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko. Podpůrný úřad by měl mít také možnost po dohodě s Komisí a v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o EU uzavírat pracovní ujednání se zeměmi, které s Unií neuzavřely dohody, na jejichž základě by byly přijaty a používány právní předpisy Unie. Podpůrný úřad by ale v žádném případě neměl vyvíjet nezávislou vnější politiku. |
| --- | --- |

(24)

Aby mohl podpůrný úřad plnit svou úlohu, měl by být otevřen účasti zemí, jež s Unií uzavřely dohody, na jejichž základě přijaly a používají právní předpisy Unie v oblasti upravené tímto nařízením, zejména Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko. Podpůrný úřad by měl mít také možnost po dohodě s Komisí a v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o EU uzavírat pracovní ujednání se zeměmi, které s Unií neuzavřely dohody, na jejichž základě by byly přijaty a používány právní předpisy Unie. Podpůrný úřad by ale v žádném případě neměl vyvíjet nezávislou vnější politiku.

| (25) | Na podpůrný úřad by se mělo vztahovat nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6) (dále jen „finanční nařízení“), a zejména článek 185 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Na podpůrný úřad by se mělo vztahovat nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6) (dále jen „finanční nařízení“), a zejména článek 185 uvedeného nařízení.

| (26) | Na podpůrný úřad, který by měl přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (7), by se mělo bez omezení vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (8). |
| --- | --- |

(26)

Na podpůrný úřad, který by měl přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (7), by se mělo bez omezení vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (8).

| (27) | Na podpůrný úřad by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (9). |
| --- | --- |

(27)

Na podpůrný úřad by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (9).

| (28) | Na zpracovávání osobních údajů podpůrným úřadem by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů institucemi a orgány Společenství a o volném pohybu těchto údajů (10). |
| --- | --- |

(28)

Na zpracovávání osobních údajů podpůrným úřadem by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů institucemi a orgány Společenství a o volném pohybu těchto údajů (10).

| (29) | Potřebná ustanovení týkající se umístění podpůrného úřadu v hostitelském členském státě a zvláštní pravidla pro všechny zaměstnance podpůrného úřadu a jejich rodinné příslušníky by měla být stanovena v dohodě o sídle. Hostitelský členský stát by měl dále zajistit co nejlepší podmínky pro řádný chod podpůrného úřadu, což se týká rovněž školní docházky dětí a dopravy, aby byl podpůrný úřad přitažlivý pro vysoce kvalitní lidské zdroje v co nejširším zeměpisném měřítku. |
| --- | --- |

(29)

Potřebná ustanovení týkající se umístění podpůrného úřadu v hostitelském členském státě a zvláštní pravidla pro všechny zaměstnance podpůrného úřadu a jejich rodinné příslušníky by měla být stanovena v dohodě o sídle. Hostitelský členský stát by měl dále zajistit co nejlepší podmínky pro řádný chod podpůrného úřadu, což se týká rovněž školní docházky dětí a dopravy, aby byl podpůrný úřad přitažlivý pro vysoce kvalitní lidské zdroje v co nejširším zeměpisném měřítku.

| (30) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž potřeby lepšího provádění společného evropského azylového systému, usnadnění, koordinace a posílení praktické spolupráce mezi členskými státy v oblasti azylu i poskytování nebo koordinace operativní podpory členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků této akce lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(30)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž potřeby lepšího provádění společného evropského azylového systému, usnadnění, koordinace a posílení praktické spolupráce mezi členskými státy v oblasti azylu i poskytování nebo koordinace operativní podpory členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků této akce lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (31) | Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie a mělo být uplatňováno v souladu s právem na azyl uznaným v článku 18 uvedené listiny, |
| --- | --- |

(31)

Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie a mělo být uplatňováno v souladu s právem na azyl uznaným v článku 18 uvedené listiny,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA 1

ZŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PODPŮRNÉHO ÚŘADU PRO OTÁZKY AZYLU A JEHO ÚLOHA

Článek 1

Zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu

Zřizuje se Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (dále jen „podpůrný úřad“) s cílem pomoci k lepšímu provádění společného evropského azylového systému, posílit praktickou spolupráci mezi členskými státy v oblasti azylu a poskytnout nebo koordinovat operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku.

Článek 2

Úloha podpůrného úřadu

1.   Podpůrný úřad usnadňuje, koordinuje a posiluje praktickou spolupráci mezi členskými státy v mnoha aspektech azylové problematiky a přispívá k lepšímu provádění společného evropského azylového systému. V tomto ohledu je podpůrný úřad plně zapojen do vnějšího rozměru společného evropského azylového systému.

2.   Podpůrný úřad poskytuje účinnou operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, a využívá k tomu všechny užitečné zdroje, jež má k dispozici a mezi které může patřit koordinace zdrojů poskytovaných členskými státy za podmínek stanovených v tomto nařízení.

3.   Podpůrný úřad poskytuje vědeckou a technickou pomoc, pokud jde o politiky a právní předpisy Unie ve všech oblastech, jež mají přímý či nepřímý dopad na oblast azylu, aby tak mohl v plné míře podporovat praktickou spolupráci v oblasti azylu a účinně plnil své úkoly. Je nezávislým zdrojem informací o všech otázkách spadajících do uvedených oblastí.

4.   Podpůrný úřad plní svou úlohu v podmínkách, jež mu umožňují fungovat jako referenční místo díky jeho nezávislosti, vědecké a technické úrovni poskytované pomoci a šířených informací, transparentnosti operačních postupů a pracovních metod, výkonnosti při provádění svěřených úkolů a podpoře v oblasti informačních technologií potřebné k provádění svého mandátu.

5.   Podpůrný úřad úzce spolupracuje s Komisí a orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, s vnitrostátními službami působícími v oblasti přistěhovalectví a azylu a s jinými službami. Plněním úkolů podpůrným úřadem nejsou dotčeny úkoly jiných příslušných subjektů Unie, přičemž podpůrný úřad úzce spolupracuje s těmito subjekty a s UNHCR.

6.   Podpůrný úřad nemá žádné pravomoci, pokud jde o přijímání rozhodnutí orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, které se týkají žádostí jednotlivých osob o mezinárodní ochranu.

KAPITOLA 2

ÚKOLY PODPŮRNÉHO ÚŘADU

ODDÍL 1

Podpora praktické spolupráce v oblasti azylu

Článek 3

Osvědčené postupy

Podpůrný úřad organizuje, podporuje a koordinuje činnosti umožňující výměnu informací a identifikaci a sdílení osvědčených postupů v oblasti azylu mezi členskými státy.

Článek 4

Informace o zemích původu

Podpůrný úřad organizuje, podporuje a koordinuje činnosti týkající se informací o zemích původu, zejména

| a) | transparentní a nestranné shromažďování příslušných, spolehlivých, přesných a aktuálních informací o zemích původu žadatelů o mezinárodní ochranu, přičemž využívá všechny příslušné zdroje informací, včetně informací shromážděných od vládních, nevládních a mezinárodních organizací i orgánů a subjektů Unie; |
| --- | --- |

a)

transparentní a nestranné shromažďování příslušných, spolehlivých, přesných a aktuálních informací o zemích původu žadatelů o mezinárodní ochranu, přičemž využívá všechny příslušné zdroje informací, včetně informací shromážděných od vládních, nevládních a mezinárodních organizací i orgánů a subjektů Unie;

| b) | vypracovávání zpráv o zemích původu na základě informací shromážděných podle písmene a); |
| --- | --- |

b)

vypracovávání zpráv o zemích původu na základě informací shromážděných podle písmene a);

| c) | řízení a vývoj portálu shromažďujícího informace o zemích původu a jeho správu, mimo jiné i za účelem zajištění transparentnosti a pravidel nezbytných pro přístup k těmto informacím v souladu s článkem 42; |
| --- | --- |

c)

řízení a vývoj portálu shromažďujícího informace o zemích původu a jeho správu, mimo jiné i za účelem zajištění transparentnosti a pravidel nezbytných pro přístup k těmto informacím v souladu s článkem 42;

| d) | vytvoření společného formátu a společné metody prezentace, ověřování a využívání informací o zemích původu; |
| --- | --- |

d)

vytvoření společného formátu a společné metody prezentace, ověřování a využívání informací o zemích původu;

| e) | transparentní analýzu informací o zemích původu za účelem podpory procesu sbližování hodnotících kritérií, případně s využitím výsledků zasedání jedné či více pracovních skupin. Účelem této analýzy není vydávat pokyny členským státům ohledně přijetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu. |
| --- | --- |

e)

transparentní analýzu informací o zemích původu za účelem podpory procesu sbližování hodnotících kritérií, případně s využitím výsledků zasedání jedné či více pracovních skupin. Účelem této analýzy není vydávat pokyny členským státům ohledně přijetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu.

Článek 5

Podpora při přemísťování osob, jimž byla přiznána mezinárodní ochrana, uvnitř Unie

V případě členských států, jejichž vnitrostátní azylový a přijímací systém je vystaven specifickému a nepřiměřenému tlaku, především z důvodu jejich zeměpisné polohy či demografické situace, podpůrný úřad podporuje, usnadňuje a koordinuje výměnu informací a další činnosti spojené s přemísťováním osob uvnitř Unie. Přemísťování uvnitř Unie se provádí pouze na základě dohody, a to mezi členskými státy a se souhlasem osoby, které byla přiznána mezinárodní ochrana, a případně po konzultaci UNHCR.

Článek 6

Podpora odborné přípravy

1.   Podpůrný úřad zavede a rozvíjí odbornou přípravu dostupnou členům všech vnitrostátních správních orgánů a soudů, jakož i vnitrostátních služeb, jež jsou příslušné v členských státech pro záležitosti v oblasti azylu. Účastí na odborné přípravě nejsou dotčeny vnitrostátní systémy ani postupy.

Podpůrný úřad tuto odbornou přípravu rozvíjí v úzké spolupráci s orgány členských států příslušnými pro oblast azylu a případně využívá odborných znalostí akademických institucí a dalších příslušných organizací.

2.   Podpůrný úřad řídí a vyvíjí evropské osnovy pro vzdělávání odborníků v oblasti azylu, a to s přihlédnutím ke stávající spolupráci Unie v této oblasti.

3.   Odborná příprava, kterou podpůrný úřad poskytuje, může být obecného, specializovaného či tematického rázu a může zahrnovat metodiku školení školitelů.

4.   Specializované či tematické činnosti odborné přípravy zaměřené na znalosti a dovednosti týkající se otázek azylu zahrnují mimo jiné:

| a) | mezinárodní lidská práva a acquis Unie týkající se azylu, včetně zvláštních právních otázek a zvláštních otázek týkajících se judikatury; |
| --- | --- |

a)

mezinárodní lidská práva a acquis Unie týkající se azylu, včetně zvláštních právních otázek a zvláštních otázek týkajících se judikatury;

| b) | otázky spojené se zpracováváním žádostí o azyl podaných nezletilými osobami a zranitelnými osobami se zvláštními potřebami; |
| --- | --- |

b)

otázky spojené se zpracováváním žádostí o azyl podaných nezletilými osobami a zranitelnými osobami se zvláštními potřebami;

| c) | techniky pohovoru; |
| --- | --- |

c)

techniky pohovoru;

| d) | využití lékařských a právních posudků v azylovém řízení; |
| --- | --- |

d)

využití lékařských a právních posudků v azylovém řízení;

| e) | otázky spojené se získáváním a použitím informací o zemích původu; |
| --- | --- |

e)

otázky spojené se získáváním a použitím informací o zemích původu;

| f) | podmínky přijímání se zvláštní pozorností zaměřenou na zranitelné skupiny a oběti mučení. |
| --- | --- |

f)

podmínky přijímání se zvláštní pozorností zaměřenou na zranitelné skupiny a oběti mučení.

5.   Poskytovaná odborná příprava by měla být vysoce kvalitní a měla by definovat hlavní zásady a osvědčené postupy s cílem přispět k většímu sblížení administrativních postupů i rozhodnutí a právních postupů za plného dodržení nezávislosti vnitrostátních soudů.

6.   Podpůrný úřad organizuje pro odborníky, kteří jsou součástí azylové rezervy uvedené v článku 15, specializovanou odbornou přípravu týkající se úkolů a funkcí, jež mají plnit, a vede jejich pravidelný výcvik podle plánu specializované odborné přípravy a výcviku uvedeného v ročním pracovním programu podpůrného úřadu.

7.   Podpůrný úřad může ve spolupráci s členskými státy organizovat odbornou přípravu na území těchto států.

Článek 7

Podpora vnějšího rozměru společného evropského azylového systému

Podpůrný úřad koordinuje po dohodě s Komisí výměnu informací a další opatření, která se týkají problematiky provádění nástrojů a mechanismů souvisejících s vnějším rozměrem společného evropského azylového systému.

Podpůrný úřad koordinuje výměny informací a další opatření související s přesídlením, která přijaly členské státy za účelem splnění potřeb týkajících se ochrany uprchlíků ve třetích zemích a prokázání solidarity s jejich hostitelskými zeměmi.

Na základě svého mandátu a v souladu s článkem 49 může podpůrný úřad spolupracovat v technických záležitostech s příslušnými orgány třetích zemí, zejména s cílem prosazovat a napomáhat vytváření kapacit azylových a přijímacích systémů třetích zemí a provádět regionální programy ochrany, jakož i další činnosti důležité pro nalezení trvalých řešení.

ODDÍL 2

Podpora členských států vystavených mimořádnému tlaku

Článek 8

Mimořádný tlak, jemuž je vystaven azylový a přijímací systém

Podpůrný úřad koordinuje a podporuje společná opatření na pomoc azylovým a přijímacím systémům členských států, které jsou vystaveny mimořádnému tlaku, v jehož důsledku jsou na jejich zařízení pro přijímání uprchlíků a na jejich azylové systémy kladeny značné a neodkladné nároky. Tento tlak může spočívat v náhlém přílivu velkého počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří mohou potřebovat mezinárodní ochranu, a může vyplývat ze zeměpisné polohy či demografické situace daného členského státu.

Článek 9

Shromažďování a analýza informací

1.   Aby byl podpůrný úřad schopen zhodnotit potřeby členských států vystavených mimořádnému tlaku, shromažďuje zejména na základě údajů, které mu předložily členské státy, UNHCR a případně další příslušné organizace, informace potřebné k identifikaci, přípravě a vypracování mimořádných opatření uvedených v článku 10, která umožní reagovat na tento tlak.

2.   Na základě údajů, které podpůrnému úřadu předložily členské státy vystavené mimořádnému tlaku, podpůrný úřad systematicky určuje, shromažďuje a analyzuje informace o dostupných strukturách a počtech zaměstnanců, zejména pokud jde o překladatelské a tlumočnické služby informace o zemích původu a pomoci při zpracování a řízení azylových spisů, jakož i o přijímacích kapacitách v oblasti azylu v uvedených členských státech s cílem podpořit rychlé a spolehlivé vzájemné předávání informací mezi různými orgány členských států příslušnými pro oblast azylu.

3.   Úřad analyzuje údaje o jakémkoli náhlém přílivu velkého počtu státních příslušníků třetích zemí, jež může způsobit mimořádný tlak na vnitrostátní azylové a přijímací systémy, a zajišťuje rychlou výměnu příslušných informací mezi členskými státy a Komisí. Podpůrný úřad využije stávajících systémů a mechanismů včasného varování a v případě potřeby zřídí systém včasného varování určený pro vlastní účely.

Článek 10

Opatření na podporu členských států

Na žádost dotčených členských států koordinuje podpůrný úřad opatření na podporu členských států, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, které zahrnují koordinaci:

| a) | opatření na pomoc členským státům vystaveným mimořádnému tlaku s cílem usnadnit počáteční analýzu žádostí o azyl posuzovaných příslušnými vnitrostátními orgány; |
| --- | --- |

a)

opatření na pomoc členským státům vystaveným mimořádnému tlaku s cílem usnadnit počáteční analýzu žádostí o azyl posuzovaných příslušnými vnitrostátními orgány;

| b) | opatření, jimiž se zajistí, aby členské státy vystavené mimořádnému tlaku mohly dát k dispozici vhodná zařízení pro přijímání uprchlíků, a to zejména nouzové ubytování, dopravní prostředky a lékařskou péči; |
| --- | --- |

b)

opatření, jimiž se zajistí, aby členské státy vystavené mimořádnému tlaku mohly dát k dispozici vhodná zařízení pro přijímání uprchlíků, a to zejména nouzové ubytování, dopravní prostředky a lékařskou péči;

| c) | azylových podpůrných týmů, jejichž pracovní postupy jsou vymezeny v kapitole 3. |
| --- | --- |

c)

azylových podpůrných týmů, jejichž pracovní postupy jsou vymezeny v kapitole 3.

ODDÍL 3

Přispění k provádění společného evropského azylového systému

Článek 11

Shromažďování a výměna informací

1.   Podpůrný úřad organizuje, koordinuje a podporuje výměnu informací mezi orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, jakož i mezi Komisí a těmito orgány, které se týkají provádění všech příslušných nástrojů acquis Unie týkajícího se azylu. K tomuto účelu může podpůrný úřad vytvářet věcné databáze a databáze v oblasti práva a judikatury, které se týkají nástrojů azylové politiky na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni, a využívat mimo jiné i stávající systémy. Aniž je dotčena činnost podpůrného úřadu podle článků 15 a 16, neuchovávají se v těchto databázích žádné osobní údaje, pokud je podpůrný úřad nezískal z veřejně dostupných dokumentů.

2.   Podpůrný úřad shromažďuje zejména tyto informace:

| a) | informace o zpracovávání žádostí o mezinárodní ochranu ve vnitrostátních správních a jiných orgánech; |
| --- | --- |

a)

informace o zpracovávání žádostí o mezinárodní ochranu ve vnitrostátních správních a jiných orgánech;

| b) | informace o vnitrostátním právu a jeho vývoji v oblasti azylu, včetně judikatury. |
| --- | --- |

b)

informace o vnitrostátním právu a jeho vývoji v oblasti azylu, včetně judikatury.

Článek 12

Zprávy a další dokumenty podpůrného úřadu

1.   Úřad vypracovává výroční zprávu o situaci v oblasti azylu v Unii, přičemž řádně zohlední informace, které jsou již dostupné z jiných příslušných zdrojů. V rámci této zprávy podpůrný úřad hodnotí zejména výsledky činností uskutečněných na základě tohoto nařízení a provádí jejich komplexní srovnávací analýzu s cílem zlepšit kvalitu a zvýšit soudržnost a účinnost společného evropského azylového systému.

2.   V souladu se svým pracovním programem nebo na žádost správní rady či Komise může podpůrný úřad, v úzké spolupráci se svými pracovními skupinami a Komisí a s řádným přihlédnutím ke stanoviskům vyjádřeným členskými státy nebo Evropským parlamentem, přijmout technické dokumenty o provádění nástrojů Unie v oblasti azylu, včetně pokynů či operačních příruček. Pokud tyto technické dokumenty odkazují na otázky mezinárodního uprchlického práva, budou patřičně zohledněny příslušné dokumenty UNHCR. Účelem těchto dokumentů není vydávat pokyny členským státům ohledně přijetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu.

KAPITOLA 3

AZYLOVÉ PODPŮRNÉ TÝMY

Článek 13

Koordinace

1.   Členský stát či členské státy vystavené mimořádnému tlaku mohou podpůrný úřad požádat o vyslání azylového podpůrného týmu. Žádající členský stát nebo členské státy poskytnou v souladu s čl. 18 odst. 1 zejména popis situace, uvedou důvody žádosti o vyslání a určí odhadované požadavky na vyslání.

2.   V reakci na tuto žádost může podpůrný úřad koordinovat nezbytnou technickou a operativní pomoc pro žádající členský stát či členské státy a časově omezené vyslání azylového podpůrného týmu na území daného členského státu nebo členských států na základě operačního plánu uvedeného v článku 18.

Článek 14

Technická pomoc

Azylové podpůrné týmy přispívají svými odbornými znalostmi podle dohodnutého operačního plánu uvedeného v článku 18, zejména odbornými znalostmi týkajícími se tlumočnických služeb, informacemi o zemích původu a znalostmi ohledně zpracovávání a správy azylových spisů, a to v rámci podpůrných činností, které podpůrný úřad v souladu s článkem 10 vykonává ve prospěch členských států.

Článek 15

Rezervní skupina pro otázky azylu

1.   Na návrh výkonného ředitele rozhoduje správní rada tříčtvrtinovou většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo, o profilech a celkovém počtu odborníků, kteří mají být k dispozici pro sestavení azylových podpůrných týmů (rezervní skupina pro otázky azylu). Podpůrný úřad sestaví seznam tlumočníků, kteří budou součástí rezervní skupiny pro otázky azylu. Tentýž postup se použije v případě následných změn v profilech a celkovém počtu odborníků rezervní skupiny pro otázky azylu.

2.   Členské státy přispějí do této rezervní skupiny pro otázky azylu tím, že z vnitrostátní rezervy odborníků vytvořené podle různě stanovených profilů navrhnou odborníky odpovídající požadovaným profilům.

Při výběru tlumočníků, kteří mají být uvedeni na seznamu tlumočníků, jsou podpůrnému úřadu nápomocny členské státy.

Členské státy si mohou vybrat, zda tlumočníky vyšlou, nebo je poskytnou k dispozici prostřednictvím videokonference.

Článek 16

Vyslání týmů

1.   Nezávislost domovského členského státu v souvislosti s výběrem počtu odborníků (vnitrostátní rezerva) a jejich profilu, jakož i doba jejich vyslání, zůstává nedotčena. Na žádost podpůrného úřadu dají členské státy k dispozici uvedené odborníky, pokud ovšem nedojde k situaci, při níž by bylo výrazně dotčeno plnění vnitrostátních úkolů, například v případě nedostatečného počtu zaměstnanců pro provádění řízení o určování statusu osob, které žádají o mezinárodní ochranu. Na žádost podpůrného úřadu členské státy neodkladně sdělí počet, jména a profily odborníků ze své vnitrostátní rezervy, které mohou co nejdříve dát k dispozici jakožto příslušníky azylového podpůrného týmu.

2.   Výkonný ředitel zohlední při určování složení azylového podpůrného týmu za účelem jeho vyslání zvláštní okolnosti, jimž žádající členský stát čelí. Azylový podpůrný tým se sestaví v souladu s operačním plánem uvedeným v článku 18.

Článek 17

Postup přijímání rozhodnutí o vyslání týmu

1.   Výkonný ředitel může, je-li to nutné, vyslat odborníky podpůrného úřadu, aby situaci v žádajícím členském státu posoudili.

2.   Výkonný ředitel neprodleně uvědomí správní radu o každé žádosti o vyslání azylových podpůrných týmů.

3.   Výkonný ředitel rozhodne o žádosti o vyslání azylových podpůrných týmů co nejdříve a v každém případě do pěti pracovních dnů ode dne obdržení této žádosti. Výkonný ředitel o svém rozhodnutí uvědomí písemně souběžně žádající členský stát a správní radu s uvedením hlavních důvodů tohoto rozhodnutí.

4.   V případě, že výkonný ředitel rozhodne o vyslání jednoho či více azylových podpůrných týmů, podpůrný úřad a žádající členský stát neprodleně vypracují operační plán podle článku 18.

5.   Jakmile je operační plán schválen, uvědomí výkonný ředitel členské státy, z nichž budou odborníci vysláni, o jejich požadovaném počtu a profilech. Tyto informace jsou v písemné formě poskytnuty kontaktním místům uvedeným v článku 19 a obsahují plánované datum vyslání týmů. Poskytnou se jim rovněž kopie operačního plánu.

6.   Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo existuje-li překážka výkonu jeho funkce, přijímá rozhodnutí týkající se vyslání azylových podpůrných týmů vedoucí oddělení, který jej zastupuje.

Článek 18

Operační plán

1.   Výkonný ředitel a žádající členský stát se společně dohodnou na operačním plánu, v němž jsou podrobně uvedeny podmínky vyslání azylových podpůrných týmů. Operační plán obsahuje tyto údaje:

| a) | popis situace, způsob a cíle tohoto vyslání, včetně cíle operačního; |
| --- | --- |

a)

popis situace, způsob a cíle tohoto vyslání, včetně cíle operačního;

| b) | předpokládanou dobu vyslání těchto týmů; |
| --- | --- |

b)

předpokládanou dobu vyslání těchto týmů;

| c) | zeměpisnou oblast působnosti vyslaných týmů na území žádajícího členského státu; |
| --- | --- |

c)

zeměpisnou oblast působnosti vyslaných týmů na území žádajícího členského státu;

| d) | popis úkolů a zvláštních pokynů pro členy týmů, včetně popisu databází, které jsou tito příslušníci oprávněni konzultovat, a vybavení, které jsou oprávněni v žádajícím členském státě používat; |
| --- | --- |

d)

popis úkolů a zvláštních pokynů pro členy týmů, včetně popisu databází, které jsou tito příslušníci oprávněni konzultovat, a vybavení, které jsou oprávněni v žádajícím členském státě používat;

| e) | složení týmů. |
| --- | --- |

e)

složení týmů.

2.   Všechny změny nebo úpravy operačního plánu vyžadují souhlas jak výkonného ředitele, tak žádajícího členského státu. Kopii pozměněného nebo upraveného operačního plánu podpůrný úřad okamžitě zašle zúčastněným členským státům.

Článek 19

Vnitrostátní kontaktní místo

Pro potřeby komunikace s podpůrným úřadem ohledně všech záležitostí týkajících se azylových podpůrných týmů určí každý členský stát své vnitrostátní kontaktní místo.

Článek 20

Kontaktní místo Unie

1.   Výkonný ředitel jmenuje jednoho nebo více odborníků podpůrného úřadu, kteří budou působit jako koordinační kontaktní místo Unie. Výkonný ředitel o tomto jmenování uvědomí hostitelský členský stát.

2.   Kontaktní místo Unie jedná jménem podpůrného úřadu ve všech aspektech týkajících se vyslání azylových podpůrných týmů. Kontaktní místo Unie vykonává zejména tyto funkce:

| a) | funguje jako spojovací článek mezi podpůrným úřadem a hostitelským členským státem; |
| --- | --- |

a)

funguje jako spojovací článek mezi podpůrným úřadem a hostitelským členským státem;

| b) | funguje jako spojovací článek mezi podpůrným úřadem a členy azylových podpůrných týmů a napomáhá jménem podpůrného úřadu ve všech otázkách týkajících se podmínek vyslání těchto týmů; |
| --- | --- |

b)

funguje jako spojovací článek mezi podpůrným úřadem a členy azylových podpůrných týmů a napomáhá jménem podpůrného úřadu ve všech otázkách týkajících se podmínek vyslání těchto týmů;

| c) | dohlíží na řádné provádění operačního plánu; a |
| --- | --- |

c)

dohlíží na řádné provádění operačního plánu; a

| d) | informuje podpůrný úřad o všech aspektech týkajících se vyslání azylových podpůrných týmů. |
| --- | --- |

d)

informuje podpůrný úřad o všech aspektech týkajících se vyslání azylových podpůrných týmů.

3.   Výkonný ředitel může kontaktní místo Unie zmocnit k tomu, aby bylo nápomocno při řešení sporů týkajících se provádění operačního plánu a vysílání azylových podpůrných týmů.

4.   Kontaktní místo Unie se při plnění svých úkolů řídí pouze pokyny vydávanými podpůrným úřadem.

Článek 21

Občanskoprávní odpovědnost

1.   Působí-li členové azylového podpůrného týmu v hostitelském členském státě, nese tento členský stát v souladu se svým vnitrostátním právem odpovědnost za jakoukoli škodu, kterou tyto osoby způsobí po dobu trvání operací.

2.   Vznikne-li škoda v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, může hostitelský členský stát požádat domovský členský stát, aby mu uhradil částku, kterou hostitelský členský stát zaplatil jako odškodnění obětem nebo osobám oprávněným jménem obětí k náhradě škody.

3.   Aniž je dotčeno uplatňování práv vůči třetím osobám, zdrží se každý členský stát uplatňování nároků vůči hostitelskému členskému státu nebo jakémukoli jinému členskému státu za škodu, již utrpěl, ledaže vznikla v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání.

4.   Veškeré spory mezi členskými státy týkající se odstavců 2 a 3 tohoto článku, jež nelze vyřešit dohodou mezi nimi, tyto státy předloží Soudnímu dvoru v souladu s článkem 273 Smlouvy o fungování EU.

5.   Aniž je dotčeno uplatňování práv vůči třetím osobám, nese náklady související se škodou na vybavení podpůrného úřadu během vyslání podpůrný úřad, ledaže vznikla v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání.

Článek 22

Trestní odpovědnost

Po dobu vyslání azylového podpůrného týmu se na členy azylového podpůrného týmu, pokud jde o jakékoliv trestné činy, které spáchali nebo které byly proti nim spáchány, pohlíží stejně jako na úředníky hostitelského členského státu.

Článek 23

Náklady

Pokud členské státy poskytly své odborníky k vyslání v rámci azylových podpůrných týmů, hradí podpůrný úřad v plné výši náklady na:

| a) | dopravu z domovského členského státu do hostitelského členského státu a z hostitelského členského státu do domovského členského státu; |
| --- | --- |

a)

dopravu z domovského členského státu do hostitelského členského státu a z hostitelského členského státu do domovského členského státu;

| b) | očkování; |
| --- | --- |

b)

očkování;

| c) | zvláštní požadovaná pojištění; |
| --- | --- |

c)

zvláštní požadovaná pojištění;

| d) | zdravotní péči; |
| --- | --- |

d)

zdravotní péči;

| e) | denní cestovní náhrady, včetně nákladů na ubytování; |
| --- | --- |

e)

denní cestovní náhrady, včetně nákladů na ubytování;

| f) | technické vybavení podpůrného úřadu; a |
| --- | --- |

f)

technické vybavení podpůrného úřadu; a

| g) | odměny odborníků. |
| --- | --- |

g)

odměny odborníků.

KAPITOLA 4

ORGANIZACE PODPŮRNÉHO ÚŘADU

Článek 24

Správní a řídící struktura podpůrného úřadu

Správní a řídící struktura podpůrného úřadu zahrnuje:

| a) | správní radu; |
| --- | --- |

a)

správní radu;

| b) | výkonného ředitele a zaměstnance podpůrného úřadu. |
| --- | --- |

b)

výkonného ředitele a zaměstnance podpůrného úřadu.

Součástí správní a řídící struktury podpůrného úřadu může být výkonný výbor, pokud byl zřízen v souladu s čl. 29 odst. 2.

Článek 25

Složení správní rady

1.   Každý členský stát, pro nějž je toto nařízení závazné, jmenuje jednoho člena správní rady a Komise jmenuje členy dva.

2.   Každý člen správní rady může být zastupován nebo doprovázen náhradníkem; doprovází-li náhradník kteréhokoli člena, účastní se zasedání bez hlasovacího práva.

3.   Členové správní rady jsou jmenováni na základě zkušeností, profesní odpovědnosti a vysoké odbornosti v oblasti azylu.

4.   Zástupce UNHCR je členem správní rady bez hlasovacího práva.

5.   Členové správní rady jsou jmenováni na tři roky. Mohou být jmenováni opakovaně. Po uplynutí funkčního období nebo v případě odstoupení zůstávají členové ve funkci, dokud nejsou znovu jmenováni nebo nahrazeni.

Článek 26

Předseda správní rady

1.   Správní rada volí předsedu a místopředsedu z řad svých členů, kteří mají hlasovací právo. Nemůže-li předseda plnit své povinnosti, jeho místo automaticky zaujme místopředseda.

2.   Předseda a místopředseda jsou voleni na dobu tří let a mohou být znovuzvoleni pouze jednou. Pokud ovšem kdykoli během svého funkčního období přestane být předseda či místopředseda členem správní rady, skončí jeho funkční období ke stejnému dni.

Článek 27

Zasedání správní rady

1.   Zasedání správní rady svolává její předseda. Zasedání se účastní výkonný ředitel. Zástupce UNHCR se zasedání neúčastní, jestliže správní rada vykonává funkce stanovené v čl. 29 odst. 1 písm. b), h), i), j) a m) a v čl. 29 odst. 2 a pokud správní rada rozhoduje o uvolnění finančních zdrojů na financování činností, jež podpůrnému úřadu umožní využít odborných znalostí UNHCR v oblasti azylu, jak je uvedeno v článku 50.

2.   Řádná zasedání správní rady se konají alespoň dvakrát za rok. Mimořádná zasedání správní rady se svolávají z podnětu jejího předsedy nebo na žádost třetiny svých členů.

3.   Správní rada může k účasti na jednání přizvat jako pozorovatele jakoukoli osobu, jejíž názor může být relevantní.

Dánsko bude zváno k účasti na zasedáních správní rady.

4.   Členům správní rady mohou být v souladu s příslušnými ustanoveními jednacího řádu nápomocni poradci nebo odborníci.

5.   Podpůrný úřad zajišťuje pro správní radu služby sekretariátu.

Článek 28

Hlasování

1.   Není-li stanoveno jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo. Každý člen s hlasovacím právem má jeden hlas. V nepřítomnosti člena je k výkonu hlasovacího práva oprávněn jeho náhradník.

2.   Výkonný ředitel nehlasuje.

3.   Předseda se hlasování účastní.

4.   Členské státy, které se v plné míře neúčastní acquis Unie týkajícího se azylu, nehlasují v případě, kdy správní rada přijímá rozhodnutí podle čl. 29 odst. 1 písm. e)a dotčený technický dokument se týká výlučně nástroje Unie v oblasti azylu, jenž pro tyto státy není závazný.

5.   Jednací řád správní rady stanoví podrobná pravidla hlasování, zejména podmínky pro jednání člena v zastoupení jiného člena, a případně i pravidla týkající se usnášeníschopnosti.

Článek 29

Funkce správní rady

1.   Správní rada zajišťuje, že podpůrný úřad provádí úkoly, jež mu jsou svěřeny. Je plánovacím a kontrolním orgánem podpůrného úřadu. Plní zejména tyto úkoly:

| a) | v návaznosti na stanovisko Komise přijímá tříčtvrtinovou většinou všech svých členů, kteří mají hlasovací právo, svůj jednací řád; |
| --- | --- |

a)

v návaznosti na stanovisko Komise přijímá tříčtvrtinovou většinou všech svých členů, kteří mají hlasovací právo, svůj jednací řád;

| b) | jmenuje výkonného ředitele podle článku 30, vykonává disciplinární pravomoc vůči výkonnému řediteli a případně pozastavuje jeho činnost nebo ho odvolává; |
| --- | --- |

b)

jmenuje výkonného ředitele podle článku 30, vykonává disciplinární pravomoc vůči výkonnému řediteli a případně pozastavuje jeho činnost nebo ho odvolává;

| c) | přijímá souhrnnou výroční zprávu o činnosti podpůrného úřadu a do 15. června následujícího roku ji předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru. Souhrnná výroční zpráva se zveřejňuje; |
| --- | --- |

c)

přijímá souhrnnou výroční zprávu o činnosti podpůrného úřadu a do 15. června následujícího roku ji předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru. Souhrnná výroční zpráva se zveřejňuje;

| d) | přijímá výroční zprávu o situaci v oblasti azylu v Unii podle čl. 12 odst. 1. Tato zpráva se předkládá Evropskému parlamentu. Rada a Komise mohou požádat, aby jim byla zpráva rovněž předložena; |
| --- | --- |

d)

přijímá výroční zprávu o situaci v oblasti azylu v Unii podle čl. 12 odst. 1. Tato zpráva se předkládá Evropskému parlamentu. Rada a Komise mohou požádat, aby jim byla zpráva rovněž předložena;

| e) | přijímá technické dokumenty uvedené v čl. 12 odst. 2; |
| --- | --- |

e)

přijímá technické dokumenty uvedené v čl. 12 odst. 2;

| f) | do 30. září každého roku, na základě návrhu předloženého výkonným ředitelem a po obdržení stanoviska Komise, přijme tříčtvrtinovou většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo, pracovní program podpůrného úřadu na příští rok a předá jej Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Tento pracovní program se přijímá v souladu s ročním rozpočtovým procesem Unie a legislativním pracovním programem Unie v oblasti azylu; |
| --- | --- |

f)

do 30. září každého roku, na základě návrhu předloženého výkonným ředitelem a po obdržení stanoviska Komise, přijme tříčtvrtinovou většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo, pracovní program podpůrného úřadu na příští rok a předá jej Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Tento pracovní program se přijímá v souladu s ročním rozpočtovým procesem Unie a legislativním pracovním programem Unie v oblasti azylu;

| g) | vykonává své povinnosti vztahující se k rozpočtu podpůrného úřadu podle kapitoly 5; |
| --- | --- |

g)

vykonává své povinnosti vztahující se k rozpočtu podpůrného úřadu podle kapitoly 5;

| h) | v souladu s článkem 42 tohoto nařízení přijímá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001; |
| --- | --- |

h)

v souladu s článkem 42 tohoto nařízení přijímá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001;

| i) | přijímá zaměstnaneckou politiku podpůrného úřadu v souladu s článkem 38; |
| --- | --- |

i)

přijímá zaměstnaneckou politiku podpůrného úřadu v souladu s článkem 38;

| j) | poté, co požádá Komisi o předložení stanoviska, přijme víceletý plán v oblasti personální politiky; |
| --- | --- |

j)

poté, co požádá Komisi o předložení stanoviska, přijme víceletý plán v oblasti personální politiky;

| k) | přijímá veškerá rozhodnutí v souvislosti s prováděním mandátu podpůrného úřadu podle tohoto nařízení; |
| --- | --- |

k)

přijímá veškerá rozhodnutí v souvislosti s prováděním mandátu podpůrného úřadu podle tohoto nařízení;

| l) | přijímá veškerá rozhodnutí týkající se vytváření a případně i rozvoje informačních systémů uvedených v tomto nařízení, včetně informačního portálu podle čl. 4 písm. c); a |
| --- | --- |

l)

přijímá veškerá rozhodnutí týkající se vytváření a případně i rozvoje informačních systémů uvedených v tomto nařízení, včetně informačního portálu podle čl. 4 písm. c); a

| m) | přijímá veškerá rozhodnutí týkající se zřizování a případně i změn vnitřní struktury podpůrného úřadu. |
| --- | --- |

m)

přijímá veškerá rozhodnutí týkající se zřizování a případně i změn vnitřní struktury podpůrného úřadu.

2.   Správní rada může zřídit výkonný výbor, který je nápomocen jí a výkonnému řediteli při přípravě rozhodnutí, pracovních programů a činností, které má správní rada přijmout či schválit, a který v nezbytných případech z důvodu naléhavosti přijímá některá prozatímní rozhodnutí jménem správní rady.

Tento výkonný výbor sestává z osmi členů jmenovaných z řad členů správní rady, přičemž jedním z nich je jeden ze členů Komise zasedajících ve správní radě. Funkční období členů výkonného výboru je stejné jako funkční období členů správní rady.

Na žádost výkonného výboru se mohou zasedání tohoto výboru účastnit bez hlasovacího práva zástupci UNHCR nebo jakákoli jiná osoba, jejíž názor by mohl být relevantní.

Podpůrný úřad stanoví pracovní postupy výkonného výboru ve svém jednacím řádu a tyto postupy zveřejní.

Článek 30

Jmenování výkonného ředitele

1.   Výkonného ředitele jmenuje správní rada na období pěti let z vhodných kandidátů na základě otevřeného výběrového řízení pořádaného Komisí. V rámci tohoto výběrového řízení bude stanoveno, že se v Úředním věstníku Evropské unie i jinde zveřejní výzva k vyjádření zájmu. Správní rada může požadovat nové řízení, jestliže na prvním seznamu není žádný vhodný kandidát. Výkonný ředitel je jmenován na základě osobních zásluh, zkušeností v oblasti azylu a správních a řídicích schopností. Před jmenováním je kandidát vybraný správní radou požádán, aby učinil prohlášení před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky členů tohoto výboru nebo výborů.

Po jeho prohlášení může Evropský parlament přijmout stanovisko, v němž uvede svůj názor na vybraného kandidáta. Správní rada informuje Evropský parlament o způsobu zohlednění tohoto stanoviska. Se stanoviskem je až do jmenování kandidáta nakládáno jako s důvěrným dokumentem obsahujícím osobní údaje.

V průběhu posledních devíti měsíců pětiletého funkčního období výkonného ředitele provede Komise hodnocení, v němž se zaměří na:

| — | výsledky činnosti výkonného ředitele a |
| --- | --- |

—

výsledky činnosti výkonného ředitele a

| — | na úkoly a potřeby podpůrného úřadu v následujících letech. |
| --- | --- |

—

na úkoly a potřeby podpůrného úřadu v následujících letech.

2.   Správní rada může funkční období výkonného ředitele s ohledem na výsledky hodnocení jednou prodloužit nejvýše o další tři roky, avšak pouze je-li toto prodloužení odůvodněno úlohou a potřebami podpůrného úřadu.

3.   Správní rada uvědomí Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Během měsíce předcházejícího tomuto prodloužení funkčního období je výkonný ředitel požádán, aby učinil prohlášení před příslušným výborem nebo výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky členů tohoto výboru nebo výborů.

Článek 31

Úkoly výkonného ředitele

1.   Podpůrný úřad řídí výkonný ředitel, který jedná při plnění svých úkolů nezávisle. Výkonný ředitel odpovídá za svou činnost správní radě.

2.   Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, správní rady nebo výkonného výboru, pokud byl zřízen, výkonný ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani jiného subjektu.

3.   Výkonný ředitel podává Evropskému parlamentu zprávy o plnění svých úkolů, je-li o to požádán. Rada může vyzvat výkonného ředitele, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů.

4.   Výkonný ředitel je statutárním zástupcem podpůrného úřadu.

5.   Výkonnému řediteli může být nápomocen jeden nebo více vedoucích oddělení. Je-li výkonný ředitel nepřítomen, nebo bráni-li mu ve výkonu jeho funkce jiná překážka, zastoupí jej některý z vedoucích oddělení.

6.   Výkonný ředitel je odpovědný za správu podpůrného úřadu a za plnění svých úkolů, které mu byly svěřeny tímto nařízením. Výkonný ředitel odpovídá zejména za:

| a) | běžnou správu podpůrného úřadu; |
| --- | --- |

a)

běžnou správu podpůrného úřadu;

| b) | vypracování pracovních programů podpůrného úřadu po obdržení stanoviska Komise; |
| --- | --- |

b)

vypracování pracovních programů podpůrného úřadu po obdržení stanoviska Komise;

| c) | provádění pracovních programů a rozhodnutí přijatých správní radou; |
| --- | --- |

c)

provádění pracovních programů a rozhodnutí přijatých správní radou;

| d) | vypracování zpráv o zemích původu, jak je stanoveno v čl. 4 písm. b); |
| --- | --- |

d)

vypracování zpráv o zemích původu, jak je stanoveno v čl. 4 písm. b);

| e) | vypracování návrhu finančních předpisů podpůrného úřadu za účelem jejich přijetí správní radou podle článku 37, jakož i prováděcích pravidel k nim; |
| --- | --- |

e)

vypracování návrhu finančních předpisů podpůrného úřadu za účelem jejich přijetí správní radou podle článku 37, jakož i prováděcích pravidel k nim;

| f) | vypracování návrhu výkazu odhadovaných příjmů a výdajů podpůrného úřadu a plnění jeho rozpočtu; |
| --- | --- |

f)

vypracování návrhu výkazu odhadovaných příjmů a výdajů podpůrného úřadu a plnění jeho rozpočtu;

| g) | výkon pravomocí stanovených v článku 38 ve vztahu k zaměstnancům podpůrného úřadu; |
| --- | --- |

g)

výkon pravomocí stanovených v článku 38 ve vztahu k zaměstnancům podpůrného úřadu;

| h) | přijímání veškerých rozhodnutí týkající se řízení informačních systémů stanovených v tomto nařízení, včetně informačního portálu podle čl. 4 písm. c); |
| --- | --- |

h)

přijímání veškerých rozhodnutí týkající se řízení informačních systémů stanovených v tomto nařízení, včetně informačního portálu podle čl. 4 písm. c);

| i) | přijímání veškerých rozhodnutí o řízení vnitřních struktur podpůrného úřadu; a |
| --- | --- |

i)

přijímání veškerých rozhodnutí o řízení vnitřních struktur podpůrného úřadu; a

| j) | koordinaci a fungování poradního fóra uvedeného v článku 51. Za tímto účelem výkonný ředitel po konzultaci příslušných organizací občanské společnosti nejprve přijme plán pro ustavení poradního fóra. Jakmile bude fórum formálně ustaveno, výkonný ředitel po konzultaci poradního fóra přijme provozní plán, jehož součástí budou pravidla týkající se četnosti a povahy konzultací a organizační mechanismy pro provádění článku 51. Rovněž se dohodnou transparentní kritéria pro trvalé zapojení poradního fóra. |
| --- | --- |

j)

koordinaci a fungování poradního fóra uvedeného v článku 51. Za tímto účelem výkonný ředitel po konzultaci příslušných organizací občanské společnosti nejprve přijme plán pro ustavení poradního fóra. Jakmile bude fórum formálně ustaveno, výkonný ředitel po konzultaci poradního fóra přijme provozní plán, jehož součástí budou pravidla týkající se četnosti a povahy konzultací a organizační mechanismy pro provádění článku 51. Rovněž se dohodnou transparentní kritéria pro trvalé zapojení poradního fóra.

Článek 32

Pracovní skupiny

1.   V rámci svého mandátu stanoveného v tomto nařízení může podpůrný úřad sestavovat pracovní skupiny složené z odborníků z příslušných orgánů členských států působících v oblasti azylu, včetně soudců. Podpůrný úřad sestavuje pracovní skupiny pro účely čl. 4 písm. e) a čl. 12 odst. 2. Místo odborníků mohou být povoláni náhradníci, kteří jsou jmenováni ve stejnou dobu.

2.   Komise je oprávněna účastnit se jednání pracovních skupin. Zástupci UNHCR se mohou účastnit všech jednání pracovních skupin podpůrného úřadu nebo jejich části v závislosti na projednávaných otázkách.

3.   Pracovní skupiny mohou k účasti na jednáních přizvat jakoukoli osobu, jejíž názor může být relevantní, včetně zástupců občanské společnosti působících v oblasti azylu.

KAPITOLA 5

FINANČNÍ USTANOVENÍ

Článek 33

Rozpočet

1.   Pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, se vypracují odhady všech příjmů a výdajů podpůrného úřadu a zanesou se do jeho rozpočtu.

2.   Rozpočet podpůrného úřadu musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů.

3.   Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, příjmy podpůrného úřadu zahrnují:

| a) | příspěvek Unie zapsaný v souhrnném rozpočtu Evropské unie; |
| --- | --- |

a)

příspěvek Unie zapsaný v souhrnném rozpočtu Evropské unie;

| b) | jakékoli dobrovolné příspěvky od členských států; |
| --- | --- |

b)

jakékoli dobrovolné příspěvky od členských států;

| c) | poplatky za publikace a veškeré služby poskytované podpůrným úřadem; |
| --- | --- |

c)

poplatky za publikace a veškeré služby poskytované podpůrným úřadem;

| d) | příspěvky přidružených zemí. |
| --- | --- |

d)

příspěvky přidružených zemí.

4.   Výdaje podpůrného úřadu zahrnují odměny zaměstnanců, správní náklady, náklady na infrastrukturu a provozní náklady.

Článek 34

Sestavení rozpočtu

1.   Výkonný ředitel vypracuje každoročně návrh odhadu příjmů a výdajů podpůrného úřadu pro následující rozpočtový rok, včetně plánu pracovních míst, a předá jej správní radě.

2.   Správní rada na základě tohoto návrhu vypracuje odhad příjmů a výdajů podpůrného úřadu pro následující rozpočtový rok.

3.   Návrh odhadu příjmů a výdajů podpůrného úřadu se předkládá každoročně Komisi do 10. února. Konečnou verzi tohoto odhadu, jehož součástí je návrh plánu pracovních míst, předloží správní rada Komisi do 31. března.

4.   Komise předkládá odhad příjmů a výdajů Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) společně s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

5.   Na základě předložených odhadů Komise zapracuje ty odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace, která má být poskytnuta ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, do návrhu tohoto souhrnného rozpočtu, který předloží rozpočtovému orgánu v souladu s články 313 a 314 Smlouvy o fungování EU.

6.   Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro podpůrný úřad.

7.   Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst podpůrného úřadu.

8.   Rozpočet podpůrného úřadu přijímá správní rada. Rozpočet je konečný po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.

9.   Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, jenž může mít významné finanční dopady na rozpočet, zejména veškeré projekty související s nemovitostmi, jako je nájem či koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.

10.   Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení tohoto záměru.

Článek 35

Plnění rozpočtu

1.   Rozpočet podpůrného úřadu plní výkonný ředitel.

2.   Výkonný ředitel předkládá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledku hodnotících postupů.

Článek 36

Předkládání účtů a absolutorium

1.   Do 1. března následujícího rozpočtového roku předloží účetní podpůrného úřadu účetnímu Komise předběžnou účetní závěrku se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje předběžné účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 finančního nařízení.

2.   Do 31. března následujícího rozpočtového roku předá účetní Komise předběžnou účetní závěrku podpůrného úřadu Účetnímu dvoru spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.

3.   Po obdržení vyjádření Účetního dvora k předběžné účetní závěrce podpůrného úřadu podle článku 129 finančního nařízení vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku podpůrného úřadu a předloží ji správní radě k vyjádření.

4.   Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce podpůrného úřadu.

5.   Do 1. července následujícího rozpočtového roku předloží výkonný ředitel konečnou účetní závěrku se stanoviskem správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.

6.   Konečná účetní závěrka se zveřejní.

7.   Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Svou odpověď zašle rovněž správní radě.

8.   Výkonný ředitel poskytne Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za daný rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 finančního nařízení.

9.   Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 15. května roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.

Článek 37

Finanční předpisy

Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční předpisy vztahující se na podpůrný úřad. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (11), pouze tehdy, pokud to vyžadují zvláštní potřeby fungování podpůrného úřadu, a s předchozím souhlasem Komise.

KAPITOLA 6

USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE ZAMĚSTNANCŮ

Článek 38

Zaměstnanci

1.   Na zaměstnance podpůrného úřadu, včetně výkonného ředitele, se vztahují služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství stanovený nařízením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (12) (dále jen „služební řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie za účelem uplatňování tohoto služebního a pracovního řádu.

2.   Správní rada přijme po dohodě s Komisí nezbytná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu.

3.   Podpůrný úřad vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které orgánu oprávněnému ke jmenování svěřuje služební řád a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy pracovní řád ostatních zaměstnanců.

4.   Správní rada přijme předpisy umožňující zaměstnávat v podpůrnému úřadu dočasně přidělené odborníky z členských států.

Článek 39

Výsady a imunity

Na podpůrný úřad se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.

KAPITOLA 7

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 40

Právní postavení

1.   Podpůrný úřad je subjektem Unie. Má právní subjektivitu.

2.   Podpůrný úřad má ve všech členských státech nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, kterou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.

3.   Za podpůrný úřad jedná jeho výkonný ředitel.

Článek 41

Jazykový režim

1.   Na podpůrný úřad se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (13).

2.   Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá na základě článku 342 Smlouvy o fungování EU, vypracovávají se výroční souhrnná zpráva o činnosti podpůrného úřadu a jeho roční pracovní program, které jsou uvedeny v čl. 29 odst. 1 písm. c) a f), ve všech úředních jazycích orgánů Evropské unie.

3.   Překlady nezbytné pro činnost podpůrného úřadu zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.

Článek 42

Přístup k dokumentům

1.   Na dokumenty, které má podpůrný úřad k dispozici, se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001.

2.   Do šesti měsíců ode dne prvního zasedání přijme správní rada prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.

3.   Proti rozhodnutím přijatým podpůrným úřadem podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost k veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie, za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.

4.   Na zpracování osobních údajů podpůrným úřadem se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.

Článek 43

Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností

1.   Podpůrný úřad uplatňuje bezpečnostní zásady obsažené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (14), mimo jiné ustanovení týkající se výměny, zpracování a uchovávání utajovaných informací.

2.   Podpůrný úřad rovněž uplatňuje bezpečnostní zásady, jež v oblasti zpracovávání neutajovaných citlivých informací přijala a provádí Komise.

Článek 44

Boj proti podvodům

1.   V zájmu boje proti podvodům, úplatkářství a jakýmkoli jiným nedovoleným činnostem se na podpůrný úřad vztahuje bez omezení nařízení (ES) č. 1073/1999.

2.   Podpůrný úřad přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 a neprodleně vydá vhodné předpisy vztahující se na všechny zaměstnance podpůrného úřadu.

3.   Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků poskytnutých úřadem a činitelů odpovědných za přidělování těchto prostředků.

Článek 45

Odpovědnost

1.   Smluvní odpovědnost podpůrného úřadu se řídí právem rozhodným pro dotčenou smlouvu.

2.   Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené podpůrným úřadem.

3.   V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí podpůrný úřad v souladu s obecnými zásadami, které jsou společné právním řádům členských států, škodu způsobenou jeho útvary nebo jeho zaměstnanci při plnění svých úkolů.

4.   Soudní dvůr Evropské unie je příslušný pro spory o náhradu škody uvedené v odstavci 3.

5.   Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči podpůrnému úřadu se řídí příslušnými ustanoveními služebního řádu.

Článek 46

Hodnocení a přezkum

1.   Do 19. června 2014 zadá podpůrný úřad podle pokynů vydaných správní radou po dohodě s Komisí nezávislé externí hodnocení výsledků své činnosti. Toto hodnocení posoudí vliv podpůrného úřadu na praktickou spolupráci v oblasti azylu a na společný evropský azylový systém. Při hodnocení se patřičně zohlední pokrok, jehož bylo dosaženo v rámci mandátu podpůrného úřadu, a mimo jiné se posoudí, zda je pro zajištění účinné solidarity a sdílení odpovědnosti se členskými státy, které jsou vystaveny mimořádnému tlaku, potřeba dodatečných opatření. Hodnocení se zejména zabývá případnou potřebou upravit úkoly podpůrného úřadu, včetně finančních dopadů jakýchkoli úprav, a posuzuje rovněž vhodnost řídící struktury pro plnění úkolů podpůrného úřadu. Hodnocení bere v úvahu hlediska zúčastněných subjektů jak na úrovni Unie, tak na úrovni jednotlivých členských států.

2.   Správní rada po dohodě s Komisí rozhodne o harmonogramu příštích hodnocení, přičemž vezme v úvahu výsledky hodnocení uvedeného v odstavci 1.

Článek 47

Správní kontroly

Činnost podpůrného úřadu podléhá kontrole veřejného ochránce práv v souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU.

Článek 48

Spolupráce s Dánskem

Podpůrný úřad usnadní operativní spolupráci s Dánskem, včetně výměny informací a osvědčených postupů v oblastech, jimiž se zabývá.

Článek 49

Spolupráce se třetími a přidruženými zeměmi

1.   Činnosti podpůrného úřadu se mohou jako pozorovatelé účastnit Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko. Budou přijata ujednání upřesňující zejména povahu, rozsah a způsob účasti těchto zemí na činnosti podpůrného úřadu. Součástí těchto ujednání jsou ustanovení týkající se účasti na iniciativách podpůrného úřadu, finančních příspěvků a zaměstnanců. Pokud jde o personální záležitosti, musí být tato ujednání v každém případě v souladu se služebním řádem.

2.   V rámci politiky vnějších vztahů Unie usnadňuje podpůrný úřad po dohodě s Komisí a v rozsahu svého mandátu operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi, které nejsou uvedeny v odstavci 1, v oblastech své činnosti a v míře nezbytné pro plnění svých úkolů, přičemž může rovněž spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro technické aspekty oblastí upravených tímto nařízením v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito orgány v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.

Článek 50

Spolupráce podpůrného úřadu s UNHCR

Podpůrný úřad spolupracuje s UNHCR v oblastech, které upravuje toto nařízení, v rámci pracovních ujednání uzavřených s UNHCR. Pokud jde o podpůrný úřad, rozhoduje o pracovních ujednáních, včetně jejich dopadu na rozpočet, správní rada.

Správní rada může dále rozhodnout o tom, že podpůrný úřad může uvolnit finanční zdroje na pokrytí výdajů UNHCR souvisejících s činnostmi, jež nejsou stanoveny v pracovních ujednáních. Tyto činnosti tvoří součást vztahů založených na úzké spolupráci mezi podpůrným úřadem a UNHCR v souladu s tímto článkem a čl. 2 odst. 5, článkem 5 čl. 9 odst. 1, čl. 25 odst. 4 a čl. 32 odst. 2. V souladu s článkem 75 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 se použijí příslušná ustanovení finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu.

Článek 51

Poradní fórum

1.   Podpůrný úřad vede intenzivní dialog s příslušnými organizacemi občanské společnosti a příslušnými orgány působícími v oblasti azylové politiky na místní, regionální, státní, evropské nebo mezinárodní úrovni a za tímto účelem zřídí poradní fórum.

2.   Poradní fórum je mechanismem k výměně informací a sdílení poznatků. Zajišťuje, že podpůrný úřad s příslušnými zúčastněnými subjekty vede intenzivní dialog.

3.   Do činností poradního fóra se mohou zapojit příslušné zúčastněné subjekty v souladu s odstavcem 1. Podpůrný úřad se obrací na členy poradního fóra podle konkrétních potřeb, které se týkají prioritních oblastí činnosti podpůrného úřadu.

UNHCR je členem poradního fóra z titulu své funkce.

4.   Podpůrný úřad vyzve poradní fórum zejména k tomu, aby:

| a) | předkládalo správní radě připomínky k ročnímu pracovnímu programu, který má být přijat podle čl. 29 odst. 1 písm. f); |
| --- | --- |

a)

předkládalo správní radě připomínky k ročnímu pracovnímu programu, který má být přijat podle čl. 29 odst. 1 písm. f);

| b) | zajišťovalo správní radě zpětnou vazbu a navrhovalo jí následná opatření týkající se výroční zprávy uvedené v čl. 29 odst. 1 písm. c) i výroční zprávy o situaci v oblasti azylu v Unii uvedené v čl. 12 odst. 1 a |
| --- | --- |

b)

zajišťovalo správní radě zpětnou vazbu a navrhovalo jí následná opatření týkající se výroční zprávy uvedené v čl. 29 odst. 1 písm. c) i výroční zprávy o situaci v oblasti azylu v Unii uvedené v čl. 12 odst. 1 a

| c) | sdělovalo výkonnému řediteli a správní radě závěry a doporučení z konferencí, seminářů a zasedání, které jsou pro práci podpůrného úřadu důležité. |
| --- | --- |

c)

sdělovalo výkonnému řediteli a správní radě závěry a doporučení z konferencí, seminářů a zasedání, které jsou pro práci podpůrného úřadu důležité.

5.   Poradní fórum se schází nejméně jednou ročně.

Článek 52

Spolupráce s Agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, Agenturou pro základní práva a dalšími subjekty Unie a mezinárodními organizacemi

Podpůrný úřad spolupracuje se subjekty Unie, jejichž činnost souvisí s jeho oblastí působnosti, zejména Agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, s Agenturou Evropské unie pro základní práva a s mezinárodními organizacemi působícími v oblastech, na které se vztahuje toto nařízení, a to v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito subjekty v souladu se Smlouvou o fungování EU a ustanoveními, jež se týkají jejich pravomocí.

Touto spoluprací vznikne součinnost mezi dotčenými subjekty a zamezí se zdvojování činnosti při plnění úkolů podle mandátů těchto subjektů.

Článek 53

Dohoda o sídle a provozní podmínky

V dohodě o sídle, kterou po schválení správní radou uzavře podpůrný úřad s hostitelským členským státem, se stanoví nezbytná opatření související s umístěním podpůrného úřadu v hostitelském členském státě a s prostory, které dá tento členský stát k dispozici, spolu se zvláštními pravidly, která se v hostitelském členském státě podpůrného úřadu vztahují na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance podpůrného úřadu a jejich rodinné příslušníky. Hostitelský členský stát, poskytne co nejlepší podmínky pro zajištění řádného fungování podpůrného úřadu, včetně vícejazyčné evropsky zaměřené školní výuky a vhodných dopravních spojení.

Článek 54

Zahájení činnosti podpůrného úřadu

Podpůrný úřad zahájí svou činnost v plném rozsahu do 19. června 2011.

Komise je odpovědná za zřízení a počáteční provoz podpůrného úřadu do doby, než bude mít podpůrný úřad provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.

Za tímto účelem:

| — | může jako prozatímní ředitel působit úředník Komise, který bude plnit úkoly svěřené výkonnému řediteli podpůrného úřadu, dokud nepřevezme funkci výkonný ředitel po svém jmenování správní radou v souladu s článkem 30; |
| --- | --- |

—

může jako prozatímní ředitel působit úředník Komise, který bude plnit úkoly svěřené výkonnému řediteli podpůrného úřadu, dokud nepřevezme funkci výkonný ředitel po svém jmenování správní radou v souladu s článkem 30;

| — | mohou úředníci Komise plnit úkoly svěřené podpůrnému úřadu pod vedením prozatímního ředitele nebo výkonného ředitele. |
| --- | --- |

—

mohou úředníci Komise plnit úkoly svěřené podpůrnému úřadu pod vedením prozatímního ředitele nebo výkonného ředitele.

Prozatímní ředitel může schvalovat všechny platby kryté rozpočtovými prostředky podpůrného úřadu po schválení správní radou a může uzavírat smlouvy, včetně pracovních smluv se zaměstnanci, po přijetí plánu pracovních míst podpůrného úřadu.

Článek 55

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Štrasburku dne 19. května 2010.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

D. LÓPEZ GARRIDO

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 7. května 2009 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku), postoj Rady v prvním čtení ze dne 25. února 2010 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Postoj Evropského parlamentu ze dne 18. května 2010 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 131, 21.5.2008, s. 7.

4

(5)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.

7

(8)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

9

(10)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

11

(12)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1

12

(13)  Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385.

13

(14)  Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.

14

---