# Euroopa Liidu L 103/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 103 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik3. aprill 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 103

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik3. aprill 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/483, 1. aprill 2020, millega muudetakse 313. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/484, 2. aprill 2020, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule lakto-N-tetraoos ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/485, 2. aprill 2020, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisa Taist pärit elushobuslaste ja nende sperma, munarakkude ja embrüote liitu sissetoomise osas (
  1
  ) | 10 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 135: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses toimivusnõuetega postiga külgkokkupõrkel [2020/486] | 12 |
| | * | 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga moodustatud Eli-CTC ühiskomitee otsus nr 1/2019, 4. detsember 2019, millega muudetakse kõnealust konventsiooni [2020/487] | 47 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/483, 1. aprill 2020, millega muudetakse 313. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/484, 2. aprill 2020, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule lakto-N-tetraoos ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

N-

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/485, 2. aprill 2020, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisa Taist pärit elushobuslaste ja nende sperma, munarakkude ja embrüote liitu sissetoomise osas (
  1
  )

1

10

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 135: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses toimivusnõuetega postiga külgkokkupõrkel [2020/486]

12

*

20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga moodustatud Eli-CTC ühiskomitee otsus nr 1/2019, 4. detsember 2019, millega muudetakse kõnealust konventsiooni [2020/487]

47

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud direktiivi (EL) 2020/362 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa seoses erandiga, mis seisneb kuuevalentse kroomi kasutamises autoelamute absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi korrosioonitõrjevahendina) parandus ( ELT L 67, 5.3.2020 ) | 53 |

Parandused

*

Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud direktiivi (EL) 2020/362 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa seoses erandiga, mis seisneb kuuevalentse kroomi kasutamises autoelamute absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi korrosioonitõrjevahendina) parandus ( ELT L 67, 5.3.2020 )

( ELT L 67, 5.3.2020 )

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/483,

1. aprill 2020,

millega muudetakse 313. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 24. märtsil 2020 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada ühe kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

24. märtsil 2020 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada ühe kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. aprill 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

peadirektor

Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraat

---

(1)  
  EÜT L 139 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa pealkirja „Füüsilised isikud“ all jäetakse välja järgmine kanne:

„Ibrahim Mohamed Khalil (teiste nimedega a) Khalil Ibrahim Jassem, b) Khalil Ibrahim Mohammad, c) Khalil Ibrahim Al Zafiri, d) Khalil, e) Khalil Ibrahim al-Zahiri). Sünniaeg: a) 2.7.1975, b) 2.5.1972, c) 3.7.1975, d) 1972, e) 2.5.1975. Sünnikoht: a) Dayr Az-Zawr, Süüria, b) Bagdad, Iraak, c) Mosul, Iraak. Kodakondsus: Süüria. Passi nr: T04338017. Aadress: pagulaste varjupaik Alte Ziegelei, 55128 Mainz, Saksamaa. Olemas on foto ja sõrmejäljed lisamiseks Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu teabelehte. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 6.12.2005.“

---

| 3.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/484,

2. aprill 2020,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule lakto-N-tetraoos ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 8 on vastu võetud komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 8 on vastu võetud komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidus lubatud uuendtoitude loetelu.

| (3) | 16. juulil 2018 esitas äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) komisjonile vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 1 taotluse lasta liidu turule uuendtoiduna lakto-N-tetraoos (edaspidi „LNT“), mis on saadud mikroobse kääritamise teel Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvega K12 DH1. Taotleja taotles LNT kasutamist maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud piimatoodetes, maitsestatud ja maitsestamata hapendatud piimapõhistes toodetes, sealhulgas kuumtöödeldud toodetes, teraviljabatoonides, maitsestatud jookides, imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes, teraviljapõhistes töödeldud toitudes, imikutele ja väikelastele ettenähtud imikutoitudes, piimapõhistes jookides ja sarnastes väikelastele ette nähtud tootetes, meditsiinilistel näidustustel kasutamiseks ettenähtud toitudes ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013, (3) ning üldelanikkonnale (välja arvatud imikud) ette nähtud toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4). Taotleja tegi ka ettepaneku, et LNT-d sisaldavaid toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse rinnapiima, mis looduslikult sisaldab LNT-d ja/või muid LNT-d sisaldavaid toite. |
| --- | --- |

(3)

16. juulil 2018 esitas äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) komisjonile vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 1 taotluse lasta liidu turule uuendtoiduna lakto-N-tetraoos (edaspidi „LNT“), mis on saadud mikroobse kääritamise teel Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvega K12 DH1. Taotleja taotles LNT kasutamist maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud piimatoodetes, maitsestatud ja maitsestamata hapendatud piimapõhistes toodetes, sealhulgas kuumtöödeldud toodetes, teraviljabatoonides, maitsestatud jookides, imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes, teraviljapõhistes töödeldud toitudes, imikutele ja väikelastele ettenähtud imikutoitudes, piimapõhistes jookides ja sarnastes väikelastele ette nähtud tootetes, meditsiinilistel näidustustel kasutamiseks ettenähtud toitudes ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013, (3) ning üldelanikkonnale (välja arvatud imikud) ette nähtud toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4). Taotleja tegi ka ettepaneku, et LNT-d sisaldavaid toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse rinnapiima, mis looduslikult sisaldab LNT-d ja/või muid LNT-d sisaldavaid toite.

| (4) | 16. juulil 2018 soovis taotleja komisjonilt ka konfidentsiaalsete andmete kaitsmist seoses taotluse toetuseks esitatud mitmete järgmiste konfidentsiaalsete uuringutega: bakteriaalse kääritamise teel saadud LNT ning inimese piimas loomulikult esineva LNT tuumamagnetresonantsi teel tehtud struktuuride võrdluse analüütilised aruanded, (5) bakteritüvede tootmise üksikasjalik kirjeldus (6) ja nende tüvede sertifikaadid, (7) lähteainete ja abivahendite tehnilised kirjeldused, (8) mitme LNT partii analüüsi sertifikaadid, (9) analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, (10) aruanded LNT stabiilsuse kohta, (11) tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, (12) labori akrediteerimistunnistused, (13) LNT tarbimise hindamise aruanded, (14) LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega (15) ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, (16) teine LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega (17) ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, (18) samalaadse aine lakto-N-neotetraoosiga tehtud kaks mikrotuumade tekke in vitro katset imetajarakkudega, (19) LNTga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, (20) LNTga tehtud 14-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring, (21) LNTga tehtud 90-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring (22) ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel ning lakto-N-neotetraoosiga tehtud 90-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring (23). |
| --- | --- |

(4)

16. juulil 2018 soovis taotleja komisjonilt ka konfidentsiaalsete andmete kaitsmist seoses taotluse toetuseks esitatud mitmete järgmiste konfidentsiaalsete uuringutega: bakteriaalse kääritamise teel saadud LNT ning inimese piimas loomulikult esineva LNT tuumamagnetresonantsi teel tehtud struktuuride võrdluse analüütilised aruanded, (5) bakteritüvede tootmise üksikasjalik kirjeldus (6) ja nende tüvede sertifikaadid, (7) lähteainete ja abivahendite tehnilised kirjeldused, (8) mitme LNT partii analüüsi sertifikaadid, (9) analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, (10) aruanded LNT stabiilsuse kohta, (11) tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, (12) labori akrediteerimistunnistused, (13) LNT tarbimise hindamise aruanded, (14) LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega (15) ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, (16) teine LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega (17) ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, (18) samalaadse aine lakto-N-neotetraoosiga tehtud kaks mikrotuumade tekke in vitro katset imetajarakkudega, (19) LNTga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, (20) LNTga tehtud 14-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring, (21) LNTga tehtud 90-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring (22) ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel ning lakto-N-neotetraoosiga tehtud 90-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring (23).

| (5) | 30. augustil 2018 palus komisjon kooskõlas (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikega 3 Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) hinnata LNTd uuendtoiduna. |
| --- | --- |

(5)

30. augustil 2018 palus komisjon kooskõlas (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikega 3 Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) hinnata LNTd uuendtoiduna.

| (6) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetega võttis toiduohutusamet 30. oktoobril 2019 vastu teadusliku arvamuse „Safety of lacto-N-tetraose (LNT) as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (24) (Lakto-N-tetraoosi (LNT) ohutus uuendtoiduna määruse (EL) 2015/2283 kohaselt). |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetega võttis toiduohutusamet 30. oktoobril 2019 vastu teadusliku arvamuse „Safety of lacto-N-tetraose (LNT) as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (24) (Lakto-N-tetraoosi (LNT) ohutus uuendtoiduna määruse (EL) 2015/2283 kohaselt).

| (7) | Oma teaduslikus arvamuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et LNT on kavandatud kasutustingimuste korral ettenähtud sihtrühmadele ohutu. Seega annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust arvata, et LNT vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõikes 1 sätestatud loa andmise nõuetele, kui seda kasutatakse maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud piimatoodetes, maitsestatud ja maitsestamata hapendatud piimal põhinevates toodetes, sealhulgas kuumtöödeldud toodetes, teraviljabatoonides, maitsestatud jookides, imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes, teraviljapõhistes töödeldud toitudes, imikutele ja väikelastele ettenähtud imikutoitudes, piimapõhistes jookides ja sarnastes väikelastele ettenähtud toodetes, meditsiinilistel näidustustel kasutamiseks ettenähtud toitudes ja kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates vastavalt määrusele (EL) nr 609/2013 ning toidulisandites, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, mis on ette nähtud üldelanikkonnale, välja arvatud imikud. |
| --- | --- |

(7)

Oma teaduslikus arvamuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et LNT on kavandatud kasutustingimuste korral ettenähtud sihtrühmadele ohutu. Seega annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust arvata, et LNT vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõikes 1 sätestatud loa andmise nõuetele, kui seda kasutatakse maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud piimatoodetes, maitsestatud ja maitsestamata hapendatud piimal põhinevates toodetes, sealhulgas kuumtöödeldud toodetes, teraviljabatoonides, maitsestatud jookides, imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes, teraviljapõhistes töödeldud toitudes, imikutele ja väikelastele ettenähtud imikutoitudes, piimapõhistes jookides ja sarnastes väikelastele ettenähtud toodetes, meditsiinilistel näidustustel kasutamiseks ettenähtud toitudes ja kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates vastavalt määrusele (EL) nr 609/2013 ning toidulisandites, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, mis on ette nähtud üldelanikkonnale, välja arvatud imikud.

| (8) | Toiduohutusamet leidis oma teaduslikus arvamuses, et tal ei oleks olnud võimalik teha järeldusi LNT ohutuse kohta ilma andmeteta, mis leidusid järgmistes konfidentsiaalsetes analüütilistes aruannetes: bakteriaalse kääritamise teel saadud LNT ning inimese piimas loomulikult esineva LNT tuumamagnetresonantsi teel tehtud struktuuride võrdluse analüütilised aruanded, bakteritüvede tootmise üksikasjalik kirjeldus ja nende tüvede sertifikaadid, lähteainete ja abivahendite tehnilised kirjeldused, mitme LNT partii analüüsi sertifikaadid, analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, aruanded LNT stabiilsuse kohta, tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, labori akrediteerimistunnistused, LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, teine LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, LNTga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, LNTga tehtud 14-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring, LNTga tehtud 90-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet leidis oma teaduslikus arvamuses, et tal ei oleks olnud võimalik teha järeldusi LNT ohutuse kohta ilma andmeteta, mis leidusid järgmistes konfidentsiaalsetes analüütilistes aruannetes: bakteriaalse kääritamise teel saadud LNT ning inimese piimas loomulikult esineva LNT tuumamagnetresonantsi teel tehtud struktuuride võrdluse analüütilised aruanded, bakteritüvede tootmise üksikasjalik kirjeldus ja nende tüvede sertifikaadid, lähteainete ja abivahendite tehnilised kirjeldused, mitme LNT partii analüüsi sertifikaadid, analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, aruanded LNT stabiilsuse kohta, tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, labori akrediteerimistunnistused, LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, teine LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, LNTga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, LNTga tehtud 14-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring, LNTga tehtud 90-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel.

| (9) | Pärast toiduohutusameti teadusliku arvamuse saamist palus komisjon taotlejalt täiendavaid selgitusi põhjenduste kohta seoses järgmiste konfidentsiaalsete analüütilistes aruannetega: bakteriaalse kääritamise teel saadud LNT ning inimese piimas loomulikult esineva LNT tuumamagnetresonantsi teel tehtud struktuuride võrdluse analüütilised aruanded, bakteritüvede tootmise üksikasjalik kirjeldus ja nende tüvede sertifikaadid, lähteainete ja abivahendite tehnilised kirjeldused, mitme LNT partii analüüsi sertifikaadid, analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, aruanded LNT stabiilsuse kohta, tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, labori akrediteerimistunnistused, LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, teine LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, LNTga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, LNTga tehtud 14-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring, LNTga tehtud 90-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktile b. |
| --- | --- |

(9)

Pärast toiduohutusameti teadusliku arvamuse saamist palus komisjon taotlejalt täiendavaid selgitusi põhjenduste kohta seoses järgmiste konfidentsiaalsete analüütilistes aruannetega: bakteriaalse kääritamise teel saadud LNT ning inimese piimas loomulikult esineva LNT tuumamagnetresonantsi teel tehtud struktuuride võrdluse analüütilised aruanded, bakteritüvede tootmise üksikasjalik kirjeldus ja nende tüvede sertifikaadid, lähteainete ja abivahendite tehnilised kirjeldused, mitme LNT partii analüüsi sertifikaadid, analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, aruanded LNT stabiilsuse kohta, tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, labori akrediteerimistunnistused, LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, teine LNTga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, LNTga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, LNTga tehtud 14-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring, LNTga tehtud 90-päevane suukaudsel manustamisel vastsündinud rottidel avalduva mürgisuse uuring ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktile b.

| (10) | Taotleja kinnitas, et talle kuulusid taotluse tegemise ajal riikliku õiguse alusel kõnealuste uuringute andmete omandiõigused ja nendele uuringutele viitamise ainuõigus ning seepärast ei ole kõnealuste uuringute tulemused kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad. |
| --- | --- |

(10)

Taotleja kinnitas, et talle kuulusid taotluse tegemise ajal riikliku õiguse alusel kõnealuste uuringute andmete omandiõigused ja nendele uuringutele viitamise ainuõigus ning seepärast ei ole kõnealuste uuringute tulemused kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad.

| (11) | Komisjon on hinnanud kogu taotleja esitatud teavet ning leiab, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seetõttu ei tohiks toiduohutusamet kasutada taotleja toimikus sisalduvaid andmeid, mille alusel tegi toiduohutusamet kindlaks kõnealuse uuendtoidu ja LNT ohutuse ning ilma milleta ei oleks toiduohutusamet saanud uuendtoitu hinnata, ühegi järgneva taotleja hüvanguks viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Seega tuleks sellel ajavahemikul võimaldada käesoleva määruse alusel LNTd liidu turule lasta üksnes taotlejal. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on hinnanud kogu taotleja esitatud teavet ning leiab, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seetõttu ei tohiks toiduohutusamet kasutada taotleja toimikus sisalduvaid andmeid, mille alusel tegi toiduohutusamet kindlaks kõnealuse uuendtoidu ja LNT ohutuse ning ilma milleta ei oleks toiduohutusamet saanud uuendtoitu hinnata, ühegi järgneva taotleja hüvanguks viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Seega tuleks sellel ajavahemikul võimaldada käesoleva määruse alusel LNTd liidu turule lasta üksnes taotlejal.

| (12) | LNT jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvatele andmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turulelaskmiseks loataotlust, kui see põhineb määruse (EL) 2015/2283 kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel. |
| --- | --- |

(12)

LNT jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvatele andmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turulelaskmiseks loataotlust, kui see põhineb määruse (EL) 2015/2283 kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel.

| (13) | Kooskõlas taotleja esitatud ja toiduohutusameti hinnatud LNT-d sisaldavate toidulisandite kasutustingimustega on vaja teavitada tarbijaid nõuetekohase märgisega, et LNT-d sisaldavaid toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse rinnapiima, mis sisaldab LNT-d ja/või muud toitu, millele on lisatud LNT-d. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas taotleja esitatud ja toiduohutusameti hinnatud LNT-d sisaldavate toidulisandite kasutustingimustega on vaja teavitada tarbijaid nõuetekohase märgisega, et LNT-d sisaldavaid toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse rinnapiima, mis sisaldab LNT-d ja/või muud toitu, millele on lisatud LNT-d.

| (14) | Seetõttu tuleks määruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seetõttu tuleks määruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas kirjeldatud lakto-N-tetraoos lisatakse liidus lubatud uuendtoitude loetellu, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2017/2470.

2.   Viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast võib üksnes järgmine taotleja:

äriühing: Glycom A/S;

aadress: Kogle Allé 4, DK-2970 Hørsholm, Taani,

lasta lõikes 1 osutatud uuendtoitu liidus turule, välja arvatud juhul, kui mõni edasine taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa käesoleva määruse artikli 2 kohaselt kaitstud andmetele osutamata või nimetatud taotleja nõusolekul.

3.   Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab lisas esitatud kasutustingimusi ja märgistusnõudeid.

Artikkel 2

Taotlustoimikus esitatud andmeid, mille alusel toiduohutusamet hindas lakto-N-tetraoosi ja mis taotleja väitel vastavad määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõikes 2 sätestatud nõuetele, ei kasutata viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ilma taotleja nõusolekuta ühegi järgneva taotleja hüvanguks.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

4

(5)  Glycom 2018 (avaldamata).

5

(6)  Glycom 2018 (avaldamata).

6

(7)  Glycom/DSMZ 2018 (avaldamata).

7

(8)  Glycom 2018 (avaldamata).

8

(9)  Glycom 2018 (avaldamata).

9

(10)  Glycom 2018 (avaldamata).

10

(11)  Glycom 2018 (avaldamata).

11

(12)  Glycom 2018 (avaldamata).

12

(13)  Glycom 2018 (avaldamata).

13

(14)  Glycom 2018 (avaldamata).

14

(15)  Gilby 2018 (avaldamata).

15

(16)  Gilby 2018 (avaldamata).

16

(17)  Gilby 2019 (avaldamata).

17

(18)  Gilby 2019 (avaldamata).

18

(19)  Verbaan 2015 (avaldamata), Verbaan 2016 (avaldamata).

19

(20)  Šoltésová 2018 (avaldamata).

20

(21)  Stannard 2018a (avaldamata).

21

(22)  Stannard 2018b (avaldamata).

22

(23)  Penard 2016 (avaldamata).

23

(24)  EFSA Panel on Nutrition, Novel Foods and Food Allergens, Scientific Opinion on the safety of lacto-N-tetraose (LNT) as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283. (Euroopa Toiduohutusameti eritoidu, toitumise ja allergia komisjoni teaduslik arvamus lakto-N-tetraoosi (LNT) kui uuendtoidu ohutuse kohta vastavalt määrusele (EL) 2015/2283.) EFSA Journal 2019;17(12):5907, 27 pp. https://doi.org/10. 2903/j.efsa.2019.5907.

24

N

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:










  Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded | Andmekaitse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Lakto-N-tetraoos (LNT)

  (mikroorganismidest) | Määratud toidugrupp | Piirnorm | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „lakto-N-tetraoos“.
  Lakto-N-tetraoosi sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse rinnapiima või muud toitu, kuhu on lisatud lakto-N-tetraoosi. | | Luba antud 23.4.2020. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.
  Taotleja: Glycom A/S, Kogle Allé 4, DK-2970 Hørsholm, Taani. Andmekaitseperioodi vältel võib uuendtoitu lakto-N-tetraoos liidus turule lasta üksnes Glycom A/S, välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele ja teadusandmetele osutamata või Glycom A/Si nõusolekul.
  Andmekaitse aegumise kuupäev: 23.4.2025.“ |
| Maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud (ka kõrgkuumutatud) piimatooted | 1,0 g/l |
| Maitsestamata hapendatud piimapõhised tooted | 1,0 g/l jookide puhul
  10 g/kg muude toodete kui jookide puhul |
| Maitsestatud hapendatud piimapõhised tooted, sealhulgas kuumtöödeldud tooted | 1,0 g/l jookide puhul
  10 g/kg muude toodete kui jookide puhul |
| Joogid (maitsestatud joogid) | 1,0 g/l |
| Teraviljabatoonid | 10 g/kg |
| Imiku piimasegu, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013 | 0,8 g/l kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud |
| Jätkupiimasegu, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013 | 0,6 g/l kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud |
| Teraviljapõhised töödeldud toidud, imikutele ja väikelastele ettenähtud imikutoidud, nagu need on määratletud määruses (EL) nr 609/2013 | 0,6 g/l (jookide puhul) kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud
  5 g/kg muude toodete kui joogid puhul |
| Piimapõhised joogid ja samalaadsed väikelastele ettenähtud tooted | 0,6 g/l (jookide puhul) kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud
  5 g/kg muude toodete kui joogid puhul |
| Kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendaja, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013 | 2,0 g/l jookide puhul
  20 g/kg muude toodete kui jookide puhul |
| Meditsiinilistel näidustustel kasutamiseks ettenähtud toit, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013 | Vastavalt nende inimeste toitumuslikele erivajadustele, kellele tooted on ette nähtud |
| Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, välja arvatud imikute puhul | 2,0 g päevas väikelaste, laste, noorukite ja täiskasvanute puhul |

1)

Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

Andmekaitse

„Lakto-N-tetraoos (LNT)

(mikroorganismidest)

Määratud toidugrupp

Piirnorm

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „lakto-N-tetraoos“.

Lakto-N-tetraoosi sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse rinnapiima või muud toitu, kuhu on lisatud lakto-N-tetraoosi.

Luba antud 23.4.2020. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.

Taotleja: Glycom A/S, Kogle Allé 4, DK-2970 Hørsholm, Taani. Andmekaitseperioodi vältel võib uuendtoitu lakto-N-tetraoos liidus turule lasta üksnes Glycom A/S, välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele ja teadusandmetele osutamata või Glycom A/Si nõusolekul.

Andmekaitse aegumise kuupäev: 23.4.2025.“

Maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud (ka kõrgkuumutatud) piimatooted

1,0 g/l

Maitsestamata hapendatud piimapõhised tooted

1,0 g/l jookide puhul

10 g/kg muude toodete kui jookide puhul

Maitsestatud hapendatud piimapõhised tooted, sealhulgas kuumtöödeldud tooted

1,0 g/l jookide puhul

10 g/kg muude toodete kui jookide puhul

Joogid (maitsestatud joogid)

1,0 g/l

Teraviljabatoonid

10 g/kg

Imiku piimasegu, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

0,8 g/l kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud

Jätkupiimasegu, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

0,6 g/l kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud

Teraviljapõhised töödeldud toidud, imikutele ja väikelastele ettenähtud imikutoidud, nagu need on määratletud määruses (EL) nr 609/2013

0,6 g/l (jookide puhul) kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud

5 g/kg muude toodete kui joogid puhul

Piimapõhised joogid ja samalaadsed väikelastele ettenähtud tooted

0,6 g/l (jookide puhul) kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud

5 g/kg muude toodete kui joogid puhul

Kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendaja, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

2,0 g/l jookide puhul

20 g/kg muude toodete kui jookide puhul

Meditsiinilistel näidustustel kasutamiseks ettenähtud toit, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

Vastavalt nende inimeste toitumuslikele erivajadustele, kellele tooted on ette nähtud

Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, välja arvatud imikute puhul

2,0 g päevas väikelaste, laste, noorukite ja täiskasvanute puhul

| 2) | Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:






  Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioon |
| --- | --- | --- |
| „Lakto-N-tetraoos (LNT)

  (mikroorganismidest) | Määratlus:

  Keemiline valem: C26H45O21

  Keemiline nimetus: β-D-galaktopüranosüül-(1→3)-2-atseetamido-2-desoksü-β-D-glükopüranosüül-(1→3)-β-D-galaktopüranosüül-(1→4)-D-glükopüranoos
  Molekulmass: 707,63 Da
  CASi nr 14116-68–8

  Kirjeldus:

  Lakto-N-tetraoos on puhastatud valge või valkjas amorfne pulber, mis on toodetud mikroobide abil.
  Allikas: Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvi K12 DH1

  Omadused/koostis:

  Välimus: Valge või valkjas pulber
  Lakto-N-tetraoosi, D-laktoosi ja lakto-N-tetraoos II summa (% kuivainest): ≥ 90,0 massiprotsenti
  Lakto-N–tetraoos (% kuivainest): ≥ 70,0 massiprotsenti
  D-laktoos: ≤ 12,0 % (massiprotsent)
  Lakto-N-tetraoos II: ≤ 10,0 % (massiprotsent)

  Para-lakto-N-heksaoos-2: ≤ 3,5 % (massiprotsent)
  Lakto-N-tetraoosi fruktoosisomeer: ≤ 1,0 % (massiprotsent)
  Süsivesikute summa: ≤ 5,0 % (massiprotsent)
  Niiskusesisaldus: ≤ 6,0 % (massiprotsent)
  Sulfaattuhk: ≤ 0,5 % (massiprotsent)
  pH (temperatuuril 20 °C, 5 % lahus): 4,0–6,0
  Valgujäägid: ≤ 0,01 % (massiprotsent)

  Mikrobioloogilised kriteeriumid:

  Aeroobsete mesofiilsete bakterite koguarv: ≤ 1 000 CFU/g

  Enterobakterid: ≤ 10 CFU/g

  Salmonella sp.: 25 grammis ei leidu
  Pärm: ≤ 100 CFU/g
  Hallitus: ≤ 100 CFU/g
  Endotoksiinide jäägid: ≤ 10 EU/mg |
| CFU: | kolooniat moodustav ühik; EU: endotoksiiniühik.“ |

2)

Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioon

„Lakto-N-tetraoos (LNT)

(mikroorganismidest)

Määratlus:

Keemiline valem: C26H45O21

Keemiline nimetus: β-D-galaktopüranosüül-(1→3)-2-atseetamido-2-desoksü-β-D-glükopüranosüül-(1→3)-β-D-galaktopüranosüül-(1→4)-D-glükopüranoos

Molekulmass: 707,63 Da

CASi nr 14116-68–8

Kirjeldus:

Lakto-N-tetraoos on puhastatud valge või valkjas amorfne pulber, mis on toodetud mikroobide abil.

Allikas: Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvi K12 DH1

Omadused/koostis:

Välimus: Valge või valkjas pulber

Lakto-N-tetraoosi, D-laktoosi ja lakto-N-tetraoos II summa (% kuivainest): ≥ 90,0 massiprotsenti

Lakto-N–tetraoos (% kuivainest): ≥ 70,0 massiprotsenti

D-laktoos: ≤ 12,0 % (massiprotsent)

Lakto-N-tetraoos II: ≤ 10,0 % (massiprotsent)

Para-lakto-N-heksaoos-2: ≤ 3,5 % (massiprotsent)

Lakto-N-tetraoosi fruktoosisomeer: ≤ 1,0 % (massiprotsent)

Süsivesikute summa: ≤ 5,0 % (massiprotsent)

Niiskusesisaldus: ≤ 6,0 % (massiprotsent)

Sulfaattuhk: ≤ 0,5 % (massiprotsent)

pH (temperatuuril 20 °C, 5 % lahus): 4,0–6,0

Valgujäägid: ≤ 0,01 % (massiprotsent)

Mikrobioloogilised kriteeriumid:

Aeroobsete mesofiilsete bakterite koguarv: ≤ 1 000 CFU/g

Enterobakterid: ≤ 10 CFU/g

Salmonella sp.: 25 grammis ei leidu

Pärm: ≤ 100 CFU/g

Hallitus: ≤ 100 CFU/g

Endotoksiinide jäägid: ≤ 10 EU/mg

CFU:

kolooniat moodustav ühik; EU: endotoksiiniühik.“

---

| 3.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/485,

2. aprill 2020,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisa Taist pärit elushobuslaste ja nende sperma, munarakkude ja embrüote liitu sissetoomise osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/156/EÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 2 punkti i, artikli 12 lõikeid 1, 4 ja 5, artikli 13 lõiget 2, artikleid 15 ja 16 ning artikli 19 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/659 (3) on kehtestatud loetelu nendest kolmandatest riikidest ja nende kolmandate riikide territooriumide osadest, millest on lubatud hobuslasi ja nende spermat, munarakke ja embrüoid liitu sisse tuua. Samuti on selles sätestatud kõnealuste saadetiste suhtes kohaldatavad loomatervise- ja veterinaarsertifikaatide nõuded. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/659 (3) on kehtestatud loetelu nendest kolmandatest riikidest ja nende kolmandate riikide territooriumide osadest, millest on lubatud hobuslasi ja nende spermat, munarakke ja embrüoid liitu sisse tuua. Samuti on selles sätestatud kõnealuste saadetiste suhtes kohaldatavad loomatervise- ja veterinaarsertifikaatide nõuded.

| (2) | Direktiivis 2009/156/EÜ on sätestatud loomatervisenõuded hobuslaste importimiseks liitu. Selles on sätestatud, et liitu imporditud hobuslased peavad olema pärit kolmandast riigist, mis on hobuste Aafrika katkust vaba. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 2009/156/EÜ on sätestatud loomatervisenõuded hobuslaste importimiseks liitu. Selles on sätestatud, et liitu imporditud hobuslased peavad olema pärit kolmandast riigist, mis on hobuste Aafrika katkust vaba.

| (3) | Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud loomatervisenõuded hobuslaste sperma, munarakkude ja embrüote importimiseks liitu. Kõnealuses direktiivis on sätestatud, et liitu võib importida ainult kaupa, mis on pärit kõnealuse direktiivi kohaselt koostatud kolmandate riikide loetelus esitatud kolmandatest riikidest või kolmandate riikide territooriumide osadest. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud loomatervisenõuded hobuslaste sperma, munarakkude ja embrüote importimiseks liitu. Kõnealuses direktiivis on sätestatud, et liitu võib importida ainult kaupa, mis on pärit kõnealuse direktiivi kohaselt koostatud kolmandate riikide loetelus esitatud kolmandatest riikidest või kolmandate riikide territooriumide osadest.

| (4) | Erieeskirjad loomade transiitsaadetiste kontrollimiseks on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2124 (4) III ja IV peatükis. |
| --- | --- |

(4)

Erieeskirjad loomade transiitsaadetiste kontrollimiseks on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2124 (4) III ja IV peatükis.

| (5) | 27. märtsil 2020 teatas Tai Maailma Loomatervise Organisatsioonile (OIE) hobuste Aafrika katku puhangust. Taist pärit hobuslaste ja nende paljundusmaterjali sissetoomist liitu ei tohiks enam lubada. Seega tuleks rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisas muuta Taid käsitlevat kannet, nii et Taist pärit hobuslaste ja nende paljundusmaterjali sissetoomine liitu ei oleks enam lubatud. |
| --- | --- |

(5)

27. märtsil 2020 teatas Tai Maailma Loomatervise Organisatsioonile (OIE) hobuste Aafrika katku puhangust. Taist pärit hobuslaste ja nende paljundusmaterjali sissetoomist liitu ei tohiks enam lubada. Seega tuleks rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisas muuta Taid käsitlevat kannet, nii et Taist pärit hobuslaste ja nende paljundusmaterjali sissetoomine liitu ei oleks enam lubatud.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/659 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/659 vastavalt muuta.

| (7) | Loomatervise riske arvesse võttes peaks rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisa Taid käsitleva kande muudatus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(7)

Loomatervise riske arvesse võttes peaks rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisa Taid käsitleva kande muudatus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisas asendatakse Taid käsitlev kanne järgmisega:

| „TH | Tai | TH-0 | Kogu riik | G | — | — | — | — | — | — | — | — | — | —“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„TH

Tai

TH-0

Kogu riik

G

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

1

(2)  
  ELT L 192, 23.7.2010, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 12. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/659 elushobuslaste ja nende sperma, munarakkude ja embrüote liitu sissetoomise tingimuste kohta (ELT L 110, 30.4.2018, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 10. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2124, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 looma- ja kaubasaadetiste ametliku kontrolli eeskirjadega, mida kohaldatakse läbi liidu toimuva transiidi, ümberlaadimise ja edasiveo korral, ning millega muudetakse komisjoni määruseid (EÜ) nr 798/2008, (EÜ) nr 1251/2008, (EÜ) nr 119/2009, (EL) nr 206/2010, (EL) nr 605/2010, (EL) nr 142/2011, (EL) nr 28/2012, komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/759 ja komisjoni otsust 2007/777/EÜ (ELT L 321, 12.12.2019, lk 73).

4

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 3.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/12

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 135: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses toimivusnõuetega postiga külgkokkupõrkel [2020/486]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

| | 01-seeria muudatuste 2. täiendus – jõustumiskuupäev: reede, 29. mai 2020 |
| --- | --- |

01-seeria muudatuste 2. täiendus – jõustumiskuupäev: reede, 29. mai 2020

Käesolev dokument on üksnes dokumenteerimisvahend. Autentsed ning õiguslikult siduvad tekstid on järgmised:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2014/79 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2014/79

| — | ECE/TRANS/WP.29/2014/80 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2014/80

| — | ECE/TRANS/WP.29/2015/54 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2015/54

| — | ECE/TRANS/WP.29/2015/71 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2015/71

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/111 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/111

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tootmise nõuetele vastavus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

10.

LISAD

| 1. | Teatis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Postiga külgkokkupõrke dünaamilise katse menetlus |
| --- | --- |

3.

| 4. | WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni istme reguleerimise ja paigaldamise nõuded |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kolmemõõtmelise H-punkti seadme (3D H-seadme) kirjeldus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Katsetingimused ja -menetlused vesinikukütusesüsteemi kokkupõrkejärgse terviklikkuse hindamiseks |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kokkupõrke võrdlusjoon |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kokkupõrke nurk |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kaldenurga ja veerenurga võrdlusandmed |
| --- | --- |

9.

| 10. | WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni toimivusnõuete kindlaksmääramine |
| --- | --- |

10.

1.   KOHALDAMISALA (1)

1

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmise suhtes:






  a) | M1-kategooria sõidukid täismassiga kuni 3 500 kg ning |
| --- | --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmise suhtes:

a)

M1-kategooria sõidukid täismassiga kuni 3 500 kg ning

1

| b) | N1-kategooria sõidukid, kus teravnurk α esitelje keskpunkti läbiva horisontaaltasapinna ning esitelje keskpunkti ja juhiistme R-punkti läbiva kaldes püsttasapinna vahel, nagu kujutatud joonisel, on alla 22 kraadi, või juhi R-punkti ja tagatelje keskpunkti vahelise kauguse (L101-L114) suhe juhi R-punkti ja esitelje keskpunkti vahelisse kaugusse (L114) on väiksem kui 1,30 (2). |
| --- | --- |

b)

N1-kategooria sõidukid, kus teravnurk α esitelje keskpunkti läbiva horisontaaltasapinna ning esitelje keskpunkti ja juhiistme R-punkti läbiva kaldes püsttasapinna vahel, nagu kujutatud joonisel, on alla 22 kraadi, või juhi R-punkti ja tagatelje keskpunkti vahelise kauguse (L101-L114) suhe juhi R-punkti ja esitelje keskpunkti vahelisse kaugusse (L114) on väiksem kui 1,30 (2).

1

2

Image 1

| 1.2. | Tootja taotluse korral võib tüübikinnituse anda ka muudele M- ja N-kategooria sõidukitele täismassiga kuni 4 500 kg. |
| --- | --- |

1.2.

Tootja taotluse korral võib tüübikinnituse anda ka muudele M- ja N-kategooria sõidukitele täismassiga kuni 4 500 kg.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Sõiduki tüübikinnitus“ – menetlus, millega käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tõendab, et sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja tehnilistele nõuetele. |
| --- | --- |

2.1.

„Sõiduki tüübikinnitus“ – menetlus, millega käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tõendab, et sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja tehnilistele nõuetele.

| 2.2. | „Tagauks“ – mootorsõiduki tagaküljel asuv uks või uksesüsteem, mille kaudu sõitjad saavad sõidukisse siseneda või sealt väljuda või mille kaudu saab veost sõidukile või sõidukilt maha laadida. See ei hõlma:






  a) | pagasiruumi luuki ega |
| --- | --- | --- |

2.2.

„Tagauks“ – mootorsõiduki tagaküljel asuv uks või uksesüsteem, mille kaudu sõitjad saavad sõidukisse siseneda või sealt väljuda või mille kaudu saab veost sõidukile või sõidukilt maha laadida. See ei hõlma:

a)

pagasiruumi luuki ega

| b) | ust või akent, mis koosneb täielikult klaasist ning mille sulgurid ja/või hingesüsteemid on kinnitatud otse klaasile. |
| --- | --- |

b)

ust või akent, mis koosneb täielikult klaasist ning mille sulgurid ja/või hingesüsteemid on kinnitatud otse klaasile.

| 2.3. | „Suruvesiniku mahutisüsteem“ – süsteem, mis on ette nähtud vesiniku hoidmiseks vesinikkütuseelemendiga sõidukis ning koosneb rõhu all olevast paagist, rõhulangetusseadmetest ja sulgemisseadmest, mis eraldavad vesiniku ülejäänud kütusesüsteemist ja keskkonnast. |
| --- | --- |

2.3.

„Suruvesiniku mahutisüsteem“ – süsteem, mis on ette nähtud vesiniku hoidmiseks vesinikkütuseelemendiga sõidukis ning koosneb rõhu all olevast paagist, rõhulangetusseadmetest ja sulgemisseadmest, mis eraldavad vesiniku ülejäänud kütusesüsteemist ja keskkonnast.

| 2.4. | „Paak“ (vesiniku mahutamiseks) – vesinikumahutisüsteemi osa, milles hoitakse esmast vesinikkütuse kogust. |
| --- | --- |

2.4.

„Paak“ (vesiniku mahutamiseks) – vesinikumahutisüsteemi osa, milles hoitakse esmast vesinikkütuse kogust.

| 2.5. | „Uksesulgurisüsteem“ – koosneb vähemalt sulgurist ja vastusest. |
| --- | --- |

2.5.

„Uksesulgurisüsteem“ – koosneb vähemalt sulgurist ja vastusest.

| 2.6. | „Ballastkütuse leke“ – ballastkütuse kadu, väljavoolamine või väljaimbumine sõidukist; see ei hõlma kapillaarsusest tingitud niiskust. |
| --- | --- |

2.6.

„Ballastkütuse leke“ – ballastkütuse kadu, väljavoolamine või väljaimbumine sõidukist; see ei hõlma kapillaarsusest tingitud niiskust.

| 2.7. | „Täieliku lukustuse asend“ – sulguri haakumine, mille tõttu uks püsib täielikult suletud asendis. |
| --- | --- |

2.7.

„Täieliku lukustuse asend“ – sulguri haakumine, mille tõttu uks püsib täielikult suletud asendis.

| 2.8. | „Sõiduki täismass“ – täielikult koormatud haagiseta sõiduki maksimaalne mass, mis põhineb sõiduki konstruktsioonil ja tööomadustel vastavalt tootja esitatud andmetele. |
| --- | --- |

2.8.

„Sõiduki täismass“ – täielikult koormatud haagiseta sõiduki maksimaalne mass, mis põhineb sõiduki konstruktsioonil ja tööomadustel vastavalt tootja esitatud andmetele.

| 2.9. | „Hing“ – seadis, mida kasutatakse ukse positsioneerimiseks kerekonstruktsiooni suhtes ja ukse pöördeteekonna kontrollimiseks sõitjate sisenemisel ja väljumisel. |
| --- | --- |

2.9.

„Hing“ – seadis, mida kasutatakse ukse positsioneerimiseks kerekonstruktsiooni suhtes ja ukse pöördeteekonna kontrollimiseks sõitjate sisenemisel ja väljumisel.

| 2.10. | „Vesinikkütuseelemendiga sõiduk“ – igasugune mootorsõiduk, mille liikumapanemiseks kasutatakse kütusena suruvesinikku, sealhulgas kütuseelemendi ja sisepõlemismootoriga sõidukid. Sõiduautode vesinikkütuse spetsifikatsioon on esitatud standardites ISO 14687-2: 2012 ja SAE J2719: (läbi vaadatud septembris 2011). |
| --- | --- |

2.10.

„Vesinikkütuseelemendiga sõiduk“ – igasugune mootorsõiduk, mille liikumapanemiseks kasutatakse kütusena suruvesinikku, sealhulgas kütuseelemendi ja sisepõlemismootoriga sõidukid. Sõiduautode vesinikkütuse spetsifikatsioon on esitatud standardites ISO 14687-2: 2012 ja SAE J2719: (läbi vaadatud septembris 2011).

| 2.11. | „Sulgur“ – seadis, mida kasutatakse, et hoida ust sõidukikere suhtes suletud asendis, ning mida saab tahtlikult vabastada (või juhtida). |
| --- | --- |

2.11.

„Sulgur“ – seadis, mida kasutatakse, et hoida ust sõidukikere suhtes suletud asendis, ning mida saab tahtlikult vabastada (või juhtida).

| 2.12. | „Lukustusasend“ – ukse sulgurisüsteemi haakumine, mille korral sulgur on täieliku lukustuse asendis või sekundaarses lukustusasendis või täieliku ja sekundaarse asendi vahepeal. |
| --- | --- |

2.12.

„Lukustusasend“ – ukse sulgurisüsteemi haakumine, mille korral sulgur on täieliku lukustuse asendis või sekundaarses lukustusasendis või täieliku ja sekundaarse asendi vahepeal.

| 2.13. | „Tootja“ – isik või organ, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõigi aspektide ja tootmise vastavuse tagamise eest. Kõnealune isik või organ ei pea otseselt olema seotud selle sõiduki, süsteemi või osa valmistamise kõigi etappidega, millele tüübikinnitust taotletakse. |
| --- | --- |

2.13.

„Tootja“ – isik või organ, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõigi aspektide ja tootmise vastavuse tagamise eest. Kõnealune isik või organ ei pea otseselt olema seotud selle sõiduki, süsteemi või osa valmistamise kõigi etappidega, millele tüübikinnitust taotletakse.

| 2.14. | „Sõitjateruum“ – sõitjatele ette nähtud ruum, mida piiravad katus, põrand, külgseinad, uksed, välisseinte aknad ja esivahesein ning pagasiruumi eraldav tagumine vahesein või tagaistme seljatugi. |
| --- | --- |

2.14.

„Sõitjateruum“ – sõitjatele ette nähtud ruum, mida piiravad katus, põrand, külgseinad, uksed, välisseinte aknad ja esivahesein ning pagasiruumi eraldav tagumine vahesein või tagaistme seljatugi.

| 2.15. | „Rõhulangetusseade (vesinikumahutisüsteemidele)“ – seade, mis teatud töötingimustel aktiveerudes vabastab vesiniku survesüsteemist ja hoiab seega ära süsteemi rikke. |
| --- | --- |

2.15.

„Rõhulangetusseade (vesinikumahutisüsteemidele)“ – seade, mis teatud töötingimustel aktiveerudes vabastab vesiniku survesüsteemist ja hoiab seega ära süsteemi rikke.

| 2.16. | „Veose ja pagasi nominaalmass“ – sõiduki veose ja pagasi mahutamise võime, mida väljendab mass, mis saadakse koormamata sõiduki massi ja sõitjate nominaalmassi lahutamisel sõiduki täismassist. |
| --- | --- |

2.16.

„Veose ja pagasi nominaalmass“ – sõiduki veose ja pagasi mahutamise võime, mida väljendab mass, mis saadakse koormamata sõiduki massi ja sõitjate nominaalmassi lahutamisel sõiduki täismassist.

| 2.17. | „Sõitjate nominaalmass“ – mass, mis saadakse, korrutades sõiduki ettenähtud istekohtade koguarvu 68 kilogrammiga. |
| --- | --- |

2.17.

„Sõitjate nominaalmass“ – mass, mis saadakse, korrutades sõiduki ettenähtud istekohtade koguarvu 68 kilogrammiga.

| 2.18. | „R-punkt“ – ehituslik võrdluspunkt:






  a) | mille koordinaadid on määratud sõiduki konstruktsiooni suhtes ning |
| --- | --- | --- |

2.18.

„R-punkt“ – ehituslik võrdluspunkt:

a)

mille koordinaadid on määratud sõiduki konstruktsiooni suhtes ning

| b) | mis määratakse kindlaks vastavalt sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisale, (3) kui nii on käesoleva eeskirja puhul asjakohane. |
| --- | --- |

b)

mis määratakse kindlaks vastavalt sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisale, (3) kui nii on käesoleva eeskirja puhul asjakohane.

3

| 2.19. | „Sekundaarne lukustusasend“ – sulguri haakumine, mille tõttu uks püsib poolsuletud asendis. |
| --- | --- |

2.19.

„Sekundaarne lukustusasend“ – sulguri haakumine, mille tõttu uks püsib poolsuletud asendis.

| 2.20. | „Sulgeklapp (vesinikkütuseelemendiga sõidukitel)“ – paagi ja sõiduki kütusesüsteemi vahel paiknev klapp, mis on iseaktiveeruv. Klapp naaseb suletud asendisse, kui puudub ühendus vooluallikaga. |
| --- | --- |

2.20.

„Sulgeklapp (vesinikkütuseelemendiga sõidukitel)“ – paagi ja sõiduki kütusesüsteemi vahel paiknev klapp, mis on iseaktiveeruv. Klapp naaseb suletud asendisse, kui puudub ühendus vooluallikaga.

| 2.21. | „Sulgurivastus“ – seadis, millega sulgur haakub, et hoida ust täieliku lukustuse asendis või sekundaarses lukustusasendis. |
| --- | --- |

2.21.

„Sulgurivastus“ – seadis, millega sulgur haakub, et hoida ust täieliku lukustuse asendis või sekundaarses lukustusasendis.

| 2.22. | „Pagasiruumi luuk“ – liigutatav kerepaneel, mis tagab väljastpoolt sõidukit ligipääsu ruumile, mis on sõitjateruumist täielikult eraldatud püsivalt kinnitatud vaheseina või fikseeritud või allaklapitava (kasutusasendis) istmeseljatoega. |
| --- | --- |

2.22.

„Pagasiruumi luuk“ – liigutatav kerepaneel, mis tagab väljastpoolt sõidukit ligipääsu ruumile, mis on sõitjateruumist täielikult eraldatud püsivalt kinnitatud vaheseina või fikseeritud või allaklapitava (kasutusasendis) istmeseljatoega.

| 2.23. | „Kaitsesüsteemi tüüp“ – kaitseseadiste kategooria, millesse kuuluvad seadised ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest:






  a) | tehnoloogia; |
| --- | --- | --- |

2.23.

„Kaitsesüsteemi tüüp“ – kaitseseadiste kategooria, millesse kuuluvad seadised ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest:

a)

tehnoloogia;

| b) | geomeetria; |
| --- | --- |

b)

geomeetria;

| c) | energianeelamisvõime ning |
| --- | --- |

c)

energianeelamisvõime ning

| d) | kasutatud materjalid. |
| --- | --- |

d)

kasutatud materjalid.

| 2.24. | „Koormamata sõiduki mass“ – komplektse sõiduki nimimass, sealhulgas kere koos sõiduki tavapäraseks kasutamiseks tehases paigaldatud seadmetega ning elektri- ja lisaseadmetega, sh vedelikud, tööriistad, tulekustuti, standardvaruosad, tõkised ja tagavaratas, kui see on paigaldatud. Kütusepaak täidetakse 90 % ulatuses tootja sätestatud nominaalmahust ja muud vedelikke sisaldavad süsteemid (v.a reovee tarbeks) 100 % ulatuses tootja sätestatud mahust. |
| --- | --- |

2.24.

„Koormamata sõiduki mass“ – komplektse sõiduki nimimass, sealhulgas kere koos sõiduki tavapäraseks kasutamiseks tehases paigaldatud seadmetega ning elektri- ja lisaseadmetega, sh vedelikud, tööriistad, tulekustuti, standardvaruosad, tõkised ja tagavaratas, kui see on paigaldatud. Kütusepaak täidetakse 90 % ulatuses tootja sätestatud nominaalmahust ja muud vedelikke sisaldavad süsteemid (v.a reovee tarbeks) 100 % ulatuses tootja sätestatud mahust.

| 2.25. | „Sõiduki kütusesüsteem (vesinikkütuseelemendiga sõidukitel)“ – osade koost, mida kasutatakse vesiniku hoidmiseks või selle suunamiseks kütuseelementi või sisepõlemismootorisse. |
| --- | --- |

2.25.

„Sõiduki kütusesüsteem (vesinikkütuseelemendiga sõidukitel)“ – osade koost, mida kasutatakse vesiniku hoidmiseks või selle suunamiseks kütuseelementi või sisepõlemismootorisse.

| 2.26. | „Sõidukitüüp“ – sõidukikategooria, millesse kuuluvad sõidukid ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest:






  a) | kaitsesüsteemi(de) tüüp; |
| --- | --- | --- |

2.26.

„Sõidukitüüp“ – sõidukikategooria, millesse kuuluvad sõidukid ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest:

a)

kaitsesüsteemi(de) tüüp;

| b) | esiistme(te) tüüp; |
| --- | --- |

b)

esiistme(te) tüüp;

| c) | sõiduki laius; |
| --- | --- |

c)

sõiduki laius;

| d) | teljevahe ja sõiduki kogupikkus; |
| --- | --- |

d)

teljevahe ja sõiduki kogupikkus;

| e) | sõitjateruumi külgseinte ehitus, mõõtmed, kuju ja materjalid, sealhulgas lisaseadmed või sisustus sõitjateruumi külgseintes või külgseinte ümber; |
| --- | --- |

e)

sõitjateruumi külgseinte ehitus, mõõtmed, kuju ja materjalid, sealhulgas lisaseadmed või sisustus sõitjateruumi külgseintes või külgseinte ümber;

| f) | uste sulgurite ja hingede tüüp; |
| --- | --- |

f)

uste sulgurite ja hingede tüüp;

| g) | kütusesüsteemi(de) tüüp; |
| --- | --- |

g)

kütusesüsteemi(de) tüüp;

| h) | koormamata sõiduki mass ning veose ja pagasi nominaalne mass; |
| --- | --- |

h)

koormamata sõiduki mass ning veose ja pagasi nominaalne mass;

| i) | mootori asukoht (ees, taga või keskel), |
| --- | --- |

i)

mootori asukoht (ees, taga või keskel),

niivõrd, kui võib oletada, et neil on negatiivne mõju käesoleva eeskirja 3. lisa kohase sõiduki ja posti külgkokkupõrke katse tulemustele.

| 2.27. | „Sõiduki laius“ – kaugus kahe tasapinna vahel, mis on paralleelsed (sõiduki) piki-kesktasapinnaga ning puudutavad sõidukit kummalgi pool kõnealust tasapinda, välja arvatud tahavaatepeeglid, küljeääretulelaternad, rehvirõhumõõturid, suunatulelaternad, eesmised ja tagumised alumised ääretulelaternad, elastsed poritiivad ja rehvikülgede väljapaindunud osa maapinnaga kokkupuute punktist ülalpool. |
| --- | --- |

2.27.

„Sõiduki laius“ – kaugus kahe tasapinna vahel, mis on paralleelsed (sõiduki) piki-kesktasapinnaga ning puudutavad sõidukit kummalgi pool kõnealust tasapinda, välja arvatud tahavaatepeeglid, küljeääretulelaternad, rehvirõhumõõturid, suunatulelaternad, eesmised ja tagumised alumised ääretulelaternad, elastsed poritiivad ja rehvikülgede väljapaindunud osa maapinnaga kokkupuute punktist ülalpool.

3   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Taotluse sõidukitüübi kinnitamiseks seoses toimivusnõuetega postiga külgkokkupõrkel esitab sõiduki tootja või tema volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Taotluse sõidukitüübi kinnitamiseks seoses toimivusnõuetega postiga külgkokkupõrkel esitab sõiduki tootja või tema volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised üksikasjad: |
| --- | --- |

3.2.

Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised üksikasjad:

| 3.2.1. | sõidukitüübi konstruktsiooni, mõõtmete, kuju ja kasutatud materjalide üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

3.2.1.

sõidukitüübi konstruktsiooni, mõõtmete, kuju ja kasutatud materjalide üksikasjalik kirjeldus;

| 3.2.2. | fotod ja/või skeemid ja joonised, millel on kujutatud sõidukitüüp eest-, külg- ja tagantvaates ning konstruktsiooni küljeosa kujunduslikud üksikasjad; |
| --- | --- |

3.2.2.

fotod ja/või skeemid ja joonised, millel on kujutatud sõidukitüüp eest-, külg- ja tagantvaates ning konstruktsiooni küljeosa kujunduslikud üksikasjad;

| 3.2.3. | andmed sõidukitüübi koormamata sõiduki massi, veose ja pagasi nominaalmassi ning sõiduki täismassi kohta; |
| --- | --- |

3.2.3.

andmed sõidukitüübi koormamata sõiduki massi, veose ja pagasi nominaalmassi ning sõiduki täismassi kohta;

| 3.2.4. | sõitjateruumi kuju ja sisemõõtmed ning |
| --- | --- |

3.2.4.

sõitjateruumi kuju ja sisemõõtmed ning

| 3.2.5. | sõiduki külgede sisustuse ja paigaldatud kaitsesüsteemide kirjeldus. |
| --- | --- |

3.2.5.

sõiduki külgede sisustuse ja paigaldatud kaitsesüsteemide kirjeldus.

| 3.3. | Tüübikinnituse taotlejal on õigus esitada ükskõik millised andmed ja katsetulemused, mis võimaldavad tõendada, et prototüüpsõidukitel on nõuded piisava täpsusega täidetavad. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituse taotlejal on õigus esitada ükskõik millised andmed ja katsetulemused, mis võimaldavad tõendada, et prototüüpsõidukitel on nõuded piisava täpsusega täidetavad.

| 3.4. | Tüübikinnituskatse(te) eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi representatiivsõiduk. |
| --- | --- |

3.4.

Tüübikinnituskatse(te) eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi representatiivsõiduk.

| 3.4.1. | Katsetele võib lubada kõiki sõidukitüübi nõuetele vastavaid osi mittesisaldava sõiduki, kui on võimalik näidata, et ärajäetud osade puudumine ei kahjusta käesolevas eeskirjas sätestatud toimivusnõuete täitmist. |
| --- | --- |

3.4.1.

Katsetele võib lubada kõiki sõidukitüübi nõuetele vastavaid osi mittesisaldava sõiduki, kui on võimalik näidata, et ärajäetud osade puudumine ei kahjusta käesolevas eeskirjas sätestatud toimivusnõuete täitmist.

| 3.4.2. | Tüübikinnituse taotleja vastutab selle tõendamise eest, et punkti 3.4.1 taotlus on kooskõlas käesoleva eeskirja nõuetega. |
| --- | --- |

3.4.2.

Tüübikinnituse taotleja vastutab selle tõendamise eest, et punkti 3.4.1 taotlus on kooskõlas käesoleva eeskirja nõuetega.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 4.2. | Kui kontrollitakse sõiduki vastavust käesolevas eeskirjas ettenähtud nõuetele, võetakse kahtluse korral arvesse kõiki tootja esitatud andmeid või katsetulemusi, mida tüübikinnitusasutus võib arvesse võtta tehnilise teenistuse tehtud tüübikinnituskatse tulemuste kehtivaks tunnistamisel. |
| --- | --- |

4.2.

Kui kontrollitakse sõiduki vastavust käesolevas eeskirjas ettenähtud nõuetele, võetakse kahtluse korral arvesse kõiki tootja esitatud andmeid või katsetulemusi, mida tüübikinnitusasutus võib arvesse võtta tehnilise teenistuse tehtud tüübikinnituskatse tulemuste kehtivaks tunnistamisel.

| 4.3. | Igale kinnitatud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 01, mis vastab eeskirja muudatuste seeriale 01) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile. |
| --- | --- |

4.3.

Igale kinnitatud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 01, mis vastab eeskirja muudatuste seeriale 01) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

| 4.4. | Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, või tühistamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ning tüübikinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemide ja joonistena, mis on formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja vastavas mõõtkavas. |
| --- | --- |

4.4.

Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, või tühistamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ning tüübikinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemide ja joonistena, mis on formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja vastavas mõõtkavas.

| 4.5. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: |
| --- | --- |

4.5.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 4.5.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4); |
| --- | --- |

4.5.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4

| 4.5.2. | punktis 4.5.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number. |
| --- | --- |

4.5.2.

punktis 4.5.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number.

| 4.6. | Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.5.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.5.1 sätestatud tähisest paremale. |
| --- | --- |

4.6.

Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.5.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.5.1 sätestatud tähisest paremale.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.8. | Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse. |
| --- | --- |

4.8.

Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

| 4.9. | Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

4.9.

Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   NÕUDED

| 5.1. | Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi representatiivsõidukit katsetatakse 3. lisa kohaselt, kasutades WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni (5). |
| --- | --- |

5.1.

Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi representatiivsõidukit katsetatakse 3. lisa kohaselt, kasutades WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni (5

| 5.1.1. | Tüübikinnituskatse tehakse nii, et kokkupõrge postiga toimub sõiduki juhipoolsel küljel, v.a punktis 5.1.2 kirjeldatud sõidukitüüpide puhul. |
| --- | --- |

5.1.1.

Tüübikinnituskatse tehakse nii, et kokkupõrge postiga toimub sõiduki juhipoolsel küljel, v.a punktis 5.1.2 kirjeldatud sõidukitüüpide puhul.

| 5.1.2. | Nende sõidukitüüpide puhul, kus küljekonstruktsioonid, eesmise istmerea istmed või kaitsesüsteemi tüüp on sõiduki kummalgi küljel üksteisest piisavalt erinevad, et need võivad tüübikinnitusasutuse hinnangul märgatavalt mõjutada toimivust 3. lisa kohaselt tehtud katses, võib tüübikinnitusasutus kasutada punktis 5.1.2.1 või 5.1.2.2 esitatud alternatiivi. |
| --- | --- |

5.1.2.

Nende sõidukitüüpide puhul, kus küljekonstruktsioonid, eesmise istmerea istmed või kaitsesüsteemi tüüp on sõiduki kummalgi küljel üksteisest piisavalt erinevad, et need võivad tüübikinnitusasutuse hinnangul märgatavalt mõjutada toimivust 3. lisa kohaselt tehtud katses, võib tüübikinnitusasutus kasutada punktis 5.1.2.1 või 5.1.2.2 esitatud alternatiivi.

| 5.1.2.1. | Tüübikinnitusasutus nõuab tüübikinnituskatse tegemist nii, et sõiduki kokkupõrge postiga toimub juhipoolsel küljel, juhul kui: |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Tüübikinnitusasutus nõuab tüübikinnituskatse tegemist nii, et sõiduki kokkupõrge postiga toimub juhipoolsel küljel, juhul kui:

| 5.1.2.1.1. | seda peetakse ebasoodsamaks küljeks või |
| --- | --- |

5.1.2.1.1.

seda peetakse ebasoodsamaks küljeks või

| 5.1.2.1.2. | tootja annab lisateavet (nt ettevõttesisesed katseandmed), mis on piisav tüübikinnitusasutuse veenmiseks, et sõiduki kummagi külje konstruktsioonierinevused ei mõjuta 3. lisa kohaselt tehtud katses märgatavalt toimivust. |
| --- | --- |

5.1.2.1.2.

tootja annab lisateavet (nt ettevõttesisesed katseandmed), mis on piisav tüübikinnitusasutuse veenmiseks, et sõiduki kummagi külje konstruktsioonierinevused ei mõjuta 3. lisa kohaselt tehtud katses märgatavalt toimivust.

| 5.1.2.2. | Tüübikinnitusasutus nõuab tüübikinnituskatse tegemist nii, et sõiduki kokkupõrge postiga toimub juhipoolse külje vastasküljel, kui seda peetakse ebasoodsamaks küljeks. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Tüübikinnitusasutus nõuab tüübikinnituskatse tegemist nii, et sõiduki kokkupõrge postiga toimub juhipoolse külje vastasküljel, kui seda peetakse ebasoodsamaks küljeks.

| 5.2. | Punkti 5.1 kohaselt tehtud tüübikinnituskatse tulemused loetakse rahuldavaks, kui punktide 5.3, 5.4 ja 5.5 nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

5.2.

Punkti 5.1 kohaselt tehtud tüübikinnituskatse tulemused loetakse rahuldavaks, kui punktide 5.3, 5.4 ja 5.5 nõuded on täidetud.

| 5.3. | WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni toimivusnõuded |
| --- | --- |

5.3.

WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni toimivusnõuded

| 5.3.1. | 3. lisa kohaselt katsetatud sõiduki eesmise istmerea äärepoolsel istmel kokkupõrkeküljel paikneva WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni abil mõõdetud toimivus peab vastama punktide 5.3.2–5.3.6 nõuetele. |
| --- | --- |

5.3.1.

3. lisa kohaselt katsetatud sõiduki eesmise istmerea äärepoolsel istmel kokkupõrkeküljel paikneva WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni abil mõõdetud toimivus peab vastama punktide 5.3.2–5.3.6 nõuetele.

| 5.3.2. | Peavigastuse kriteeriumid |
| --- | --- |

5.3.2.

Peavigastuse kriteeriumid

| 5.3.2.1. | Peavigastuse kriteerium HIC 36 ei tohi 10. lisa punkti 1 kohaste arvutuste järgi ületada väärtust 1 000. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Peavigastuse kriteerium HIC 36 ei tohi 10. lisa punkti 1 kohaste arvutuste järgi ületada väärtust 1 000.

| 5.3.3. | Toimivusnõuded õlapiirkonna puhul |
| --- | --- |

5.3.3.

Toimivusnõuded õlapiirkonna puhul

| 5.3.3.1. | Õlale mõjuv maksimaalne külgsuunaline jõud ei tohi 10. lisa punkti 2.1 kohaste arvutuste järgi olla suurem kui 3,0 kN. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Õlale mõjuv maksimaalne külgsuunaline jõud ei tohi 10. lisa punkti 2.1 kohaste arvutuste järgi olla suurem kui 3,0 kN.

| 5.3.4. | Toimivusnõuded rindkere puhul |
| --- | --- |

5.3.4.

Toimivusnõuded rindkere puhul

| 5.3.4.1. | Rindkere roiete maksimaalne paine ei tohi 10. lisa punkti 3.1 kohaste arvutuste järgi olla suurem kui 55 mm. |
| --- | --- |

5.3.4.1.

Rindkere roiete maksimaalne paine ei tohi 10. lisa punkti 3.1 kohaste arvutuste järgi olla suurem kui 55 mm.

| 5.3.5. | Toimivusnõuded kõhupiirkonna puhul |
| --- | --- |

5.3.5.

Toimivusnõuded kõhupiirkonna puhul

| 5.3.5.1. | Vallasroiete maksimaalne paine ei tohi 10. lisa punkti 4.1 kohaste arvutuste järgi olla suurem kui 65 mm. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Vallasroiete maksimaalne paine ei tohi 10. lisa punkti 4.1 kohaste arvutuste järgi olla suurem kui 65 mm.

| 5.3.5.2. | Sellest tingitud lülisamba alaosa kiirendus ei tohi 10. lisa punkti 4.2 kohaste arvutuste järgi olla üle 75 g (1 g = raskuskiirendus = 9,81 m/s2), v.a ajavahemike puhul kogukestusega kuni 3 ms. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

Sellest tingitud lülisamba alaosa kiirendus ei tohi 10. lisa punkti 4.2 kohaste arvutuste järgi olla üle 75 g (1 g = raskuskiirendus = 9,81 m/s2

| 5.3.6. | Toimivusnõuded vaagnapiirkonna puhul |
| --- | --- |

5.3.6.

Toimivusnõuded vaagnapiirkonna puhul

| 5.3.6.1. | Häbemeliidusele mõjuv maksimaalne jõud ei tohi 10. lisa punkti 5.1 kohaste arvutuste järgi olla suurem kui 3,36 kN. |
| --- | --- |

5.3.6.1.

Häbemeliidusele mõjuv maksimaalne jõud ei tohi 10. lisa punkti 5.1 kohaste arvutuste järgi olla suurem kui 3,36 kN.

| 5.4. | Ukse sulguri ja uksehingesüsteemi terviklikkuse nõuded |
| --- | --- |

5.4.

Ukse sulguri ja uksehingesüsteemi terviklikkuse nõuded

| 5.4.1. | Postiga kokku põrganud külguks ei tohi sõidukist täielikult eralduda. |
| --- | --- |

5.4.1.

Postiga kokku põrganud külguks ei tohi sõidukist täielikult eralduda.

| 5.4.2. | Uks (sh tagauks, kuid v.a pagasiruumi luuk), mis ei põrka postiga kokku ega ole sõitjateruumist täielikult eraldatud püsivalt kinnitatud vaheseina või fikseeritud või allaklapitava istmeseljatoega (kasutusasendis), peab vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

5.4.2.

Uks (sh tagauks, kuid v.a pagasiruumi luuk), mis ei põrka postiga kokku ega ole sõitjateruumist täielikult eraldatud püsivalt kinnitatud vaheseina või fikseeritud või allaklapitava istmeseljatoega (kasutusasendis), peab vastama järgmistele nõuetele:

| 5.4.2.1. | uks peab jääma lukustusasendisse.
  See nõue loetakse täidetuks:






  a) | kui uks on selgesti nähtavalt lukustusasendis või |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1.

uks peab jääma lukustusasendisse.

See nõue loetakse täidetuks:

a)

kui uks on selgesti nähtavalt lukustusasendis või

| b) | kui uks ei avane vähemalt 400 N suuruse staatilise tõmbejõu rakendamisel y-telje suunas võimalikult lähedal aknale ja ukse sellele servale, mis asub uksehingede vastaspoolel (vt joonis). |
| --- | --- |

b)

kui uks ei avane vähemalt 400 N suuruse staatilise tõmbejõu rakendamisel y-telje suunas võimalikult lähedal aknale ja ukse sellele servale, mis asub uksehingede vastaspoolel (vt joonis).

Image 2

| 5.4.2.2. | sulgur ei tohi sulgurivastuse küljest eralduda; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

sulgur ei tohi sulgurivastuse küljest eralduda;

| 5.4.2.3. | uksehinge osad ei tohi eralduda üksteisest ega sõiduki küljest ning |
| --- | --- |

5.4.2.3.

uksehinge osad ei tohi eralduda üksteisest ega sõiduki küljest ning

| 5.4.2.4. | sulgur ja uksehingesüsteem ei tohi oma kinnituskohtadest väljuda. |
| --- | --- |

5.4.2.4.

sulgur ja uksehingesüsteem ei tohi oma kinnituskohtadest väljuda.

| 5.5. | Kütusesüsteemi terviklikkuse nõuded |
| --- | --- |

5.5.

Kütusesüsteemi terviklikkuse nõuded

| 5.5.1. | Kui sõidukit käitatakse kütusega, mille keemispunkt on üle 0 °C, siis ei tohi ballastkütuse leke 3. lisa punkti 5.1 kohaselt ettevalmistatud kütusesüsteemist (6) tervikuna ületada: |
| --- | --- |

5.5.1.

Kui sõidukit käitatakse kütusega, mille keemispunkt on üle 0 °C, siis ei tohi ballastkütuse leke 3. lisa punkti 5.1 kohaselt ettevalmistatud kütusesüsteemist (6

| 5.5.1.1. | 142 grammi 5-minutilise ajavahemiku jooksul vahetult pärast sõiduki esimest kokkupuudet postiga ning |
| --- | --- |

5.5.1.1.

142 grammi 5-minutilise ajavahemiku jooksul vahetult pärast sõiduki esimest kokkupuudet postiga ning

| 5.5.1.2. | 28 grammi iga järgneva 1-minutilise ajavahemiku jooksul alates 5 minutist kuni 30 minutini pärast sõiduki esimest kokkupuudet postiga. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

28 grammi iga järgneva 1-minutilise ajavahemiku jooksul alates 5 minutist kuni 30 minutini pärast sõiduki esimest kokkupuudet postiga.

| 5.5.2. | Suruvesinikuga töötava sõiduki puhul: |
| --- | --- |

5.5.2.

Suruvesinikuga töötava sõiduki puhul:

| 5.5.2.1. | vesinikulekke vooluhulk (VH2), mis määratakse vesiniku puhul vastavalt 6. lisa punktile 4 või heeliumi puhul vastavalt 6. lisa punktile 5, ei tohi pärast kokkupõrget Δt minuti vältel ületada keskmist väärtust 118 NL minutis. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

vesinikulekke vooluhulk (VH2

| 5.5.2.2. | Gaasi (vesinik või heelium) mahuline kontsentratsioon õhus, mõõdetuna sõitjateruumis ja pagasiruumis vastavalt 6. lisa punktile 6, ei tohi 60-minutilise kokkupõrkejärgse mõõtmisperioodi jooksul kordagi ületada vesiniku puhul 4,0 % ega heeliumi puhul 3,0 %, (7) ning |
| --- | --- |

5.5.2.2.

Gaasi (vesinik või heelium) mahuline kontsentratsioon õhus, mõõdetuna sõitjateruumis ja pagasiruumis vastavalt 6. lisa punktile 6, ei tohi 60-minutilise kokkupõrkejärgse mõõtmisperioodi jooksul kordagi ületada vesiniku puhul 4,0 % ega heeliumi puhul 3,0 %, (7

| 5.5.2.3. | Paak (paagid) (vesiniku säilitamiseks) peab (peavad) püsima sõiduki küljes vähemalt ühes kinnituspunktis. |
| --- | --- |

5.5.2.3.

Paak (paagid) (vesiniku säilitamiseks) peab (peavad) püsima sõiduki küljes vähemalt ühes kinnituspunktis.

6.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 6.1. | Igast muudatusest, mis mõjutab punkti 2.26 alapunktides a–i nimetatud sõidukitüübi omadusi, tuleb teatada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib tüübikinnitusasutus: |
| --- | --- |

6.1.

Igast muudatusest, mis mõjutab punkti 2.26 alapunktides a–i nimetatud sõidukitüübi omadusi, tuleb teatada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib tüübikinnitusasutus:

| 6.1.1. | võtta seisukoha, et tehtud muudatustel ei ole märgatavat kahjulikku mõju toimivusele sõiduki ja posti külgkokkupõrkel, ning anda tüübikinnituse laienduse või |
| --- | --- |

6.1.1.

võtta seisukoha, et tehtud muudatustel ei ole märgatavat kahjulikku mõju toimivusele sõiduki ja posti külgkokkupõrkel, ning anda tüübikinnituse laienduse või

| 6.1.2. | võtta seisukoha, et tehtud muudatused võivad kahjulikult mõjutada toimivust sõiduki ja posti külgkokkupõrkel, ning nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolle. |
| --- | --- |

6.1.2.

võtta seisukoha, et tehtud muudatused võivad kahjulikult mõjutada toimivust sõiduki ja posti külgkokkupõrkel, ning nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolle.

| 6.2. | Kui puuduvad muud vastuolud punkti 6.1 sätetega, laiendatakse tüübikinnitust nii, et see hõlmaks sõidukitüübi kõiki muid variante, mille puhul koormamata sõiduki mass ning veose ja pagasi nominaalne mass ei ole üle 8 % suurem tüübikinnituskatsetel kasutatud sõiduki massist. |
| --- | --- |

6.2.

Kui puuduvad muud vastuolud punkti 6.1 sätetega, laiendatakse tüübikinnitust nii, et see hõlmaks sõidukitüübi kõiki muid variante, mille puhul koormamata sõiduki mass ning veose ja pagasi nominaalne mass ei ole üle 8 % suurem tüübikinnituskatsetel kasutatud sõiduki massist.

| 6.3. | Tüübikinnitusasutus edastab teate tüübikinnituse laiendamise või andmata jätmise kohta, milles täpsustatakse ka muudatus(ed), teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.4 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

6.3.

Tüübikinnitusasutus edastab teate tüübikinnituse laiendamise või andmata jätmise kohta, milles täpsustatakse ka muudatus(ed), teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.4 ettenähtud korras.

| 6.4. | Tüübikinnitusasutus annab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks. |
| --- | --- |

6.4.

Tüübikinnitusasutus annab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks.

7.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

Tootmise nõuetele vastavuse kontrollimenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele.

| 7.1. | Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõuded. |
| --- | --- |

7.1.

Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõuded.

| 7.2. | Tüübikinnituse omanik tagab, et iga sõidukitüübi puhul tehakse vähemalt mõõtude võtmisega seotud katsed. |
| --- | --- |

7.2.

Tüübikinnituse omanik tagab, et iga sõidukitüübi puhul tehakse vähemalt mõõtude võtmisega seotud katsed.

| 7.3. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida tootmisrajatistes rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Nende kontrollide tavaline sagedus on kord kahe aasta tagant. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida tootmisrajatistes rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Nende kontrollide tavaline sagedus on kord kahe aasta tagant.

8.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 8.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 7.1 sätestatud nõue ei ole täidetud või kui valitud sõiduk või sõidukid ei läbinud punktis 7.2 ette nähtud kontrollimisi. |
| --- | --- |

8.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 7.1 sätestatud nõue ei ole täidetud või kui valitud sõiduk või sõidukid ei läbinud punktis 7.2 ette nähtud kontrollimisi.

| 8.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

8.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

9.   TOOTMISE LÕPETAMINE

| 9.1. | Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele, kes omakorda teavitab viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi. |
| --- | --- |

9.1.

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele, kes omakorda teavitab viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi.

10.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

| 10.1. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta. |
| --- | --- |

10.1.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta.

11.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 11.1. | Alates käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

11.1.

Alates käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

| 11.2. | Ka pärast 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkata tüübikinnituste andmist ega tohi keelduda käesoleva eeskirja algversiooni kohaste tüübikinnituste laiendamisest. |
| --- | --- |

11.2.

Ka pärast 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkata tüübikinnituste andmist ega tohi keelduda käesoleva eeskirja algversiooni kohaste tüübikinnituste laiendamisest.

| 11.3. | Kuni 1. septembrini 2016 ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast käesoleva eeskirja algversiooni kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riiklikku või piirkondlikku tüübikinnitust. |
| --- | --- |

11.3.

Kuni 1. septembrini 2016 ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast käesoleva eeskirja algversiooni kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riiklikku või piirkondlikku tüübikinnitust.

| 11.4. | Alates 1. septembrist 2016 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisel tunnustama sõidukeid, mille laius on kuni 1,5 m ja mis ei ole saanud käesoleva eeskirja 01-seeriate muudatustele vastavat tüübikinnitust. |
| --- | --- |

11.4.

Alates 1. septembrist 2016 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisel tunnustama sõidukeid, mille laius on kuni 1,5 m ja mis ei ole saanud käesoleva eeskirja 01-seeriate muudatustele vastavat tüübikinnitust.

| 11.5. | Ka pärast 1. septembrit 2016 jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised käesoleva eeskirja algversiooni kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüüpide tüübikinnituste tunnustamist ja 01-seeria muudatused neid tüübikinnitusi ei mõjuta. |
| --- | --- |

11.5.

Ka pärast 1. septembrit 2016 jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised käesoleva eeskirja algversiooni kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüüpide tüübikinnituste tunnustamist ja 01-seeria muudatused neid tüübikinnitusi ei mõjuta.

---

(1)  Kooskõlas üldiste suunistega ÜRO eeskirjade kohaldamisala kohta (vt dokument ECE/TRANS/WP.29/1044/Rev.1) võib eeskirja nr 135 kohaseid tüübikinnitusi anda üksnes sõidukitele, mis kuuluvad käesoleva eeskirja kohaldamisalasse, ja kõik käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised on kohustatud neid tunnustama. Otsuseid, mis käsitlevad selliseid sõidukikategooriaid, mis peavad piirkondlike/riiklike nõuete kohaselt vastama käesoleva eeskirja nõuetele, tehakse seevastu piirkondlikul/riiklikul tasandil. Kokkuleppeosaline võib seega riiklikus õiguses nõuete kohaldamist piirata, kui ta leiab, et selline piirang on asjakohane.

1

(2)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 1. lisa, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6).

4

(5)  WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni spetsifikatsioon koos üksikasjalike jooniste ning kooste- ja lahtivõtmismenetlustega on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

5

(6)  Selleks et vedeliku leket kütusesüsteemist hõlpsasti eristada ja kindlaks teha, võib sõiduki muudes süsteemides sisalduvad vedelikud asendada samaväärse ballastiga (vastavalt 3. lisa punktile 5.3).

6

(7)  See nõue on täidetud, kui leiab kinnitust, et iga vesinikumahutisüsteemi sulgeklapp on sulgunud 5 sekundi jooksul pärast sõiduki esimest kokkupuudet postiga ja vesinikumahutisüsteem(id) ei ole lekkinud.

7

---

1. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

| (1) | Välja andnud: | ametiasutuse nimi:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 3

Välja andnud:

ametiasutuse nimi:

...

...

...

| milles käsitletakse sõidukitüübi (2): | tüübikinnituse andmist |
| --- | --- |
| | tüübikinnituse laiendamist |
| | tüübikinnituse andmata jätmist |
| | tüübikinnituse tühistamist |
| | tootmise lõpetamist |

milles käsitletakse sõidukitüübi (2):

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

seoses toimivusnõuetega postiga külgkokkupõrkel eeskirja nr 135 kohaselt

Tüübikinnituse nr: ... Laienduse nr: ...

| 1. | Sõiduki kaubamärk: ... |
| --- | --- |

1.

Sõiduki kaubamärk: ...

| 2. | Sõiduki tüüp ja kaubanimed: ... |
| --- | --- |

2.

Sõiduki tüüp ja kaubanimed: ...

| 3. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

3.

Tootja nimi ja aadress: ...

| 4. | Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

4.

Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ...

| 5. | Sõiduki lühikirjeldus: ... |
| --- | --- |

5.

Sõiduki lühikirjeldus: ...

| 6. | Sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

6.

Sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev: ...

| 7. | WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni ehituslikud ja tehnilised omadused: ... |
| --- | --- |

7.

WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni ehituslikud ja tehnilised omadused: ...

| 8. | Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus: ... |
| --- | --- |

8.

Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus: ...

| 9. | Tehnilise teenistuse väljastatud katsearuande kuupäev: ... |
| --- | --- |

9.

Tehnilise teenistuse väljastatud katsearuande kuupäev: ...

| 10. | Tehnilise teenistuse väljastatud katsearuande number: ... |
| --- | --- |

10.

Tehnilise teenistuse väljastatud katsearuande number: ...

| 11. | Tüübikinnitus antud/laiendatud/andmata jäetud/tühistatud 2:. ... |
| --- | --- |

11.

Tüübikinnitus antud/laiendatud/andmata jäetud/tühistatud 2:. ...

| 12. | Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil: ... |
| --- | --- |

12.

Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil: ...

| 13. | Koht: ... |
| --- | --- |

13.

Koht: ...

| 14. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

14.

Kuupäev: ...

| 15. | Allkiri: ... |
| --- | --- |

15.

Allkiri: ...

| 16. | Märkused: ... |
| --- | --- |

16.

Märkused: ...

| 17. | Käesolevale teatisele on lisatud loetelu tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuses hoitavatest dokumentidest, mis väljastatakse taotluse korral. |
| --- | --- |

17.

Käesolevale teatisele on lisatud loetelu tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuses hoitavatest dokumentidest, mis väljastatakse taotluse korral.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

NÄIDIS A

(Vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Image 4

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile kinnitatud ülaltoodud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse seoses toimivusnõuetega postiga külgkokkupõrkel Madalmaades (E4) eeskirja nr 135 alusel tüübikinnitusnumbri 00124 all. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 135 nõuetele.

NÄIDIS B

(Vt käesoleva eeskirja punkt 4.6)

Image 5

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile kinnitatud ülaltoodud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirjade nr 135 ja nr 95 alusel (1). Tüübikinnitusnumbrite kaks esimest numbrit näitavad, et eeskiri nr 135 hõlmas vastava tüübikinnituse andmise kuupäeval 01-seeria muudatusi ja eeskiri nr 95 hõlmas 03-seeria muudatusi.

---

(1)  Viimane number on esitatud üksnes näitena.

---

3. LISA

POSTIGA DÜNAAMILISE KÜLGKOKKUPÕRKEKATSE MENETLUS

1.   EESMÄRK

Käesoleva eeskirja punkti 5 nõuetele vastavuse kontrollimine

2.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Ballastkütus“ – vesi, Stoddardi lahusti või muu homogeenne vedelik, mille suhteline tihedus on 1,0 + 0/–0,25 ja dünaamiline viskoossus 0,9 ±0,05 mPa·s temperatuuril 25 °C. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „Kokkupõrke võrdlusjoon“ – joon katsesõiduki kokkupõrkeküljel, mille moodustab sõiduki välispinna lõikumine mannekeeni pea raskuskeset läbiva vertikaaltasapinnaga, kui mannekeen on 4. lisa kohaselt paigutatud eesmise istmerea äärepoolsele istmele kokkupõrkeküljel. Vertikaaltasapind moodustab sõiduki piki-keskjoonega 75° nurga. Nurka mõõdetakse vastavalt 7. lisa joonisele 7-1 (või 7-2) vasaku külje (või parema külje) kokkupõrke korral. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „Kokkupõrke kiirusvektor“ – geomeetriline näitaja, mis kirjeldab sõiduki liikumise kiirust ja suunda postiga kokkupõrke hetkel. Kokkupõrke kiirusvektor osutab sõiduki liikumissuunda. Kokkupõrke kiirusvektori algus on sõiduki raskuskeskmes ja selle suurus (pikkus) kirjeldab sõiduki kiirust kokkupõrkel. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | „Koormatud asend“ – kalde- ja veerenurk koormatud katsesõidukil, mis on asetatud rõhtsale pinnale ning varustatud sõiduki tootja ettekirjutuste kohaselt paigaldatud ja õhuga täidetud rehvidega. Katsesõiduk koormatakse nii, et veose või pagasi hoiuruumi keskele, sõiduki piki-keskjoone kohale paigutatakse 136 kg või veose ja pagasi nominaalmass (sõltuvalt sellest, kumb on kergem). Vajaliku inimesekujulise katseseadme mass paigutatakse eesmise istmerea äärepoolsele istekohale sõiduki kokkupõrkeküljel. Eesmine istmerida sõiduki kokkupõrkeküljel peab vastama 4. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | „Koormatud sõiduki mass“ – koormamata sõiduki mass, millele on lisatud 136 kg või veose ja pagasi nominaalmass (sõltuvalt sellest, kumb on kergem) ning vajaliku inimesekujulise katseseadme mass. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | „Kaldenurk“ – vasaku või parema (olenevalt olukorrast) esiukse lävel paiknevat kaht võrdluspunkti ühendava fikseeritud võrdlusjoone nurk rõhtsa pinna või horisontaalse võrdlustasapinna suhtes. Sobiva fikseeritud võrdlusjoone näide vasakpoolse külgukse läve kaldenurga mõõtmiseks on esitatud 9. lisa joonisel 9-1. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | „Post“ – fikseeritud jäik vertikaalne metalltarind, mille pideva välise ristlõike läbimõõt on 254 ± 6 mm, mille alumine serv ei ole rohkem kui 102 mm ülalpool rehvide madalaimat punkti koormatud asendis sõiduki kokkupõrkeküljel ning mille ülemine serv on kõrgemal kui katsesõiduki katuse kõrgeim punkt. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | „Veerenurk“ – sõiduki piki-kesktasapinnast kummalgi pool sõiduki kere esi- või tagaküljel (olenevalt olukorrast) paiknevat kaht võrdluspunkti ühendava fikseeritud võrdlusjoone nurk rõhtsa pinna või horisontaalse võrdlustasapinna suhtes. Sobiva fikseeritud võrdlusjoone näide tagumise veerenurga mõõtmiseks on esitatud 9. lisa joonisel 9-2. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | „Suhteline tihedus“ – võrdlusvedeliku tihedus, mis on väljendatud vee tiheduse suhtarvuna (st ρliquid/ρwater) võrdlustemperatuuril 25 °C ja võrdlusrõhul 101,325 kPa. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | „Stoddardi lahusti“ – homogeenne ja läbipaistev naftadestillaat rafineeritud C7-C12 süsivesinikest leekpunktiga vähemalt 38 °C, suhtelise tihedusega 0,78 ±0,03 ja dünaamilise viskoossusega 0,9 ±0,05 mPa·s temperatuuril 25 °C. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | „Katseasend“ – postiga kokkupõrkava katsesõiduki kalde- ja veerenurk. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | „Koormamata asend“ – kalde- ja veerenurk koormamata katsesõidukil, mis on asetatud rõhtsale pinnale ning varustatud sõiduki tootja ettekirjutuste kohaselt paigaldatud ja õhuga täidetud rehvidega. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | „Kütusepaagi kasulik maht“ – sõiduki tootja sätestatud kütusepaagi maht. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | „Sõiduki pealüliti“ – seadis, mis lülitab sõiduki sisseehitatud elektroonilise süsteemi väljalülitatud režiimilt (kui sõiduk on pargitud ja juht ei viibi sõidukis) harilikule töörežiimile. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | „Sõiduki kütus“ – sõiduki tootja soovitatud ja asjaomase kütusesüsteemi jaoks optimaalne kütus. |
| --- | --- |

2.15.

3.   KATSESÕIDUKI SEISUKORD

| 3.1. | Katsesõiduk peab olema seeriatoodangut esindav, sisaldama kogu standardvarustust ja olema normaalses töökorras. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Olenemata käesoleva lisa punkti 3.1 sätetest võib mõned osad välja jätta või asendada samaväärsete raskustega, kui tüübikinnitusasutus on pärast tootja ja tehnilise teenistusega konsulteerimist seisukohal, et selline väljajätmine või asendamine ei mõjuta katsetulemusi. |
| --- | --- |

3.2.

4.   KATSESEADMED

| 4.1. | Katsesõiduki ettevalmistamise ala |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Suletud ja reguleeritava temperatuuriga ala, mis võimaldab tagada katsemannekeeni temperatuuri stabiliseerimise enne katset. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.2. | Post |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Post, mis vastab käesoleva lisa punkti 2.7 nõuetele ning on mis tahes paigalduspinnast, nt tõkkest või muust konstruktsioonist eraldatud, nii et katsesõiduk ei puutu sellise paigalduspinna või toega kokku 100 ms jooksul pärast sõiduki ja posti kokkupuute algust. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Inimesekujulised katseseadmed |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Ühisresolutsiooni nr 1 2. addendum’ile vastav WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeen, mis on varustatud (vähemalt) kõigi vahenditega, mis on vajalikud andmete saamiseks, et kontrollida mannekeeni toimivusnõudeid, mis on loetletud käesoleva eeskirja punktis 5.3. |
| --- | --- |

4.3.1.

5.   SÕIDUKI ETTEVALMISTAMINE

| 5.1. | Kütusesüsteemid, mis on ette nähtud kütusele, mille keemispunkt on üle 0 °C, valmistatakse ette vastavalt punktidele 5.1.1 ja 5.1.2. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Kütusepaak täidetakse ballastkütusega, (1) mille mass on: |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.1.1. | sama suur või suurem kui kütuse mass, mis kulub kütusepaagi kasuliku mahu täitmiseks 90 % ulatuses, ning |
| --- | --- |

5.1.1.1.

| 5.1.1.2. | sama suur või väiksem kui kütuse mass, mis kulub kütusepaagi kasuliku mahu täitmiseks 100 % ulatuses. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

| 5.1.2. | Ballastkütusega täidetakse kogu kütusesüsteem alates kütusepaagist kuni mootori sisselaskesüsteemini. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.2. | Suruvesiniku mahutisüsteem(id) ja suruvesinikuga töötavate sõidukite suletud ruumid valmistatakse ette 6. lisa punkti 3 kohaselt. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Sõiduki muud vedelikega (mitte kütusega) täidetavad süsteemid võivad olla tühjad, kuid sel juhul asendatakse vedelike (nt pidurivedeliku, jahutusvedeliku ja käigukastiõli) mass samaväärse ballastiga. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Katsesõiduki, sh vajalike inimesekujuliste katseseadmete ja ballasti mass peab jääma vahemikku +0/–10 kg käesoleva lisa punktis 2.5 määratletud koormatud sõiduki massist. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Katseasendis sõiduki vasakul ja paremal küljel mõõdetud kaldenurgad peavad jääma vastava (vasaku või parema) koormamata asendi kaldenurga ja koormatud asendi kaldenurga vahele. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Iga võrdlusjoon, mida kasutatakse punkti 5.5 kohaselt koormamata asendi, koormatud asendi ja katseasendi kaldenurga mõõtmiseks sõiduki vasakul või paremal küljel, peab ühendama samu fikseeritud võrdluspunkte (vastavalt) vasaku või parema külgukse lävel. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Katseasendis sõiduki ees ja taga mõõdetud veerenurgad peavad jääma vastava (eesmise või tagumise) koormamata asendi veerenurga ja koormatud asendi veerenurga vahele või olema nendega võrdsed. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Iga võrdlusjoon, mida kasutatakse punkti 5.7 kohaselt koormamata asendi, koormatud asendi ja katseasendi veerenurga mõõtmiseks sõiduki ees või taga, peab ühendama samu fikseeritud võrdluspunkte sõiduki esi- või tagaküljel (vastavalt olukorrale). |
| --- | --- |

5.8.

6.   SÕIDUKI SÕITJATERUUMI SEADED

| 6.1. | Reguleeritavad esiistmed |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Kõik seaded eesmise istmerea äärepoolse istekoha istme, sh istmepadja, seljatoe, käetoe, nimmetoe ja peatoe juures sõiduki kokkupõrkeküljel tehakse vastavalt 4. lisas sätestatud seadeasenditele. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.2. | Reguleeritavad esiistmete turvavööde kinnituspunktid |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Kõik reguleerimised eesmise istmerea äärepoolse istekoha reguleeritavate turvavöö kinnituspunktide juures tehakse vastavalt 4. lisas sätestatud seadeasenditele. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.3. | Reguleeritavad roolid |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Reguleeritavad roolid seatakse 4. lisas sätestatud asendisse. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.4. | Allalastavad katused |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | Allalastava katusega ja avatud keretüübiga sõidukitel peab katus selle olemasolul olema suletud sõitjateruumi asendis. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.5. | Uksed |
| --- | --- |

6.5.

| 6.5.1. | Uksed, sh tagauks (nt luukpära või tagaluuk), peavad olema täielikult suletud ja lukustusasendis, kuid mitte lukustatud. |
| --- | --- |

6.5.1.

| 6.6. | Seisupidur |
| --- | --- |

6.6.

| 6.6.1. | Seisupidur peab olema rakendatud. |
| --- | --- |

6.6.1.

| 6.7. | Elektrisüsteem |
| --- | --- |

6.7.

| 6.7.1. | Sõiduki pealüliti peab olema sisse lülitatud. |
| --- | --- |

6.7.1.

| 6.8. | Pedaalid |
| --- | --- |

6.8.

| 6.8.1. | Kõik reguleeritavad pedaalid asetatakse nii, nagu sätestatud 4. lisas. |
| --- | --- |

6.8.1.

| 6.9. | Aknad, õhutusavad ja katuseluugid |
| --- | --- |

6.9.

| 6.9.1. | Sõiduki kokkupõrkeküljel asuvad avatavad aknad ja õhutusavad seatakse täielikult suletud asendisse. |
| --- | --- |

6.9.1.

| 6.9.2. | Katuseluugid peavad olema täielikult suletud asendis. |
| --- | --- |

6.9.2.

7.   MANNEKEENI ETTEVALMISTAMINE JA PAIGALDAMINE

| 7.1. | Käesoleva lisa punktile 4.3.1 vastav WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeen paigaldatakse 4. lisa kohaselt eesmise istmerea äärepoolsele istmele sõiduki kokkupõrkeküljel. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Katsemannekeeni ülesehitus ja varustus peavad vastama kokkupõrkele küljel, mis paikneb kõige lähemal sõiduki ja posti kokkupõrkeküljele. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Mannekeeni püsitemperatuur katse ajal peab olema vahemikus 20,6–22,2 °C. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Mannekeeni püsitemperatuur saavutatakse mannekeeni katse-eelse konditsioneerimisega katselabori reguleeritaval keskkonnatemperatuuril punktis 7.3 sätestatud vahemikus. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Katsemannekeeni püsitemperatuuri registreeritakse mannekeeni rindkeres paikneva temperatuurianduri abil. |
| --- | --- |

7.5.

8.   SÕIDUKI JA POSTI KÜLGKOKKUPÕRKE KATSE

| 8.1. | Statsionaarse postiga kokkupõrge tehakse katsesõidukiga, mis on valmistatud ette käesoleva lisa punktide 5, 6 ja 7 kohaselt. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Katsesõidukit käitatakse nii, et sõiduki ja posti kokkupõrke hetkel moodustab sõiduki liikumissuund sõiduki piki-keskjoonega 75° ±3° nurga. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Punktis 8.2 nimetatud nurk mõõdetakse sõiduki piki-keskjoone ja kokkupõrke kiirusvektoriga paralleelse vertikaaltasapinna vahel vastavalt 8. lisa joonisele 8-1 (8-2) vasaku (või parema) külje kokkupõrke kohta. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Kokkupõrke võrdlusjoon joondatakse posti jäiga pinna keskjoonega sõiduki liikumissuunas vaadatuna, nii et sõiduki ja posti kokkupõrkel puudutab posti keskjoon sõiduki pinda, mida piiravad kaks vertikaaltasapinda, mis on kokkupõrke võrdlusjoonega paralleelsed ning sellest 25 mm ees- ja tagapool. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Katse kiirendusfaasis, enne sõiduki ja posti esimest kokkupuudet ei tohi katsesõiduki kiirendus olla suurem kui 1,5 m/s2. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Katsesõiduki kiirus sõiduki ja posti esimese kokkupuute hetkel peab olema 32 ± 1 km/h. |
| --- | --- |

8.6.

---

(1)  Ohutuse huvides ei soovitata ballastkütusena kasutada tuleohtlikke vedelikke, mille leekpunkt on alla 38 °C.

---

4. LISA

WORLDSIDI 50-PROTSENTIILI MEESMANNEKEENI ISTME REGULEERIMISE JA PAIGALDAMISE NÕUDED

1.   EESMÄRK

WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni korratav ja reprodutseeritav paigaldamine sõiduki eesmise istmerea istekohale isteasendisse, mis vastab tüüpilise keskmise suurusega täiskasvanud mehe isteasendile.

2.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Torso tegelik kaldenurk“ – läbi mannekeeni H-punkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vaheline nurk, mille mõõtmiseks on kasutatud 3D H-seadme selja kaldenurga mõõturit. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „Sõitja kesktasapind (C/LO)“ – 3D H-seadme kesktasapind igal istekohal, kuhu seade on paigutatud. Seda väljendab H-punkti koordinaat y-teljel sõiduki koordinaatsüsteemis. Üksikistmetel langeb istme vertikaalse kesktasapind kokku sõitja kesktasapinnaga. Juhi pinkistme istekohtade puhul ühtib sõitja kesktasapind roolirummu geomeetrilise keskmega. Muudel istmetel määrab sõitja kesktasapinna valmistaja; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „Rindkere arvutuslik kaldenurk“ – WorldSIDi 50-protsentiili meesmannekeeni rindkere keskosa, rindkere alaosa ja vallasroiete nominaalne (teoreetiline) nurk rõhtsa pinna või horisontaalse võrdlustasapinna suhtes; selle määrab tootja mannekeeni istme lõpliku reguleeritud asendi jaoks. Rindkere arvutuslik kaldenurk vastab teoreetiliselt torso arvutuslikule kaldenurgale miinus 25°. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | „Torso arvutuslik kaldenurk“ – on nurk, mis on mõõdetud läbi mannekeeni H-punkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel asendis, mis vastab sõiduki tootja ettenähtud seljatoeasendile 50-protsentiili meessoost sõitjaga. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | „Mannekeeni H-punkt“ – koordinaatpunkt, mis asub poolel teel H-punkti lokaatori koostu mõõtepunktide vahel mannekeeni vaagnapiirkonna kummalgi küljel (1). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | „Mannekeeni rindkere kaldenurk“ – mannekeeni rindkere keskosa, rindkere alaosa ja vallasroiete kaldenurk rõhtsa pinna või horisontaalse võrdlustasapinna suhtes; see tehakse kindlaks anduri näidu põhjal, mis näitab rindkere kallet anduri y-telje suhtes. Mannekeeni rindkere kaldenurk vastab teoreetiliselt torso tegelikule kaldenurgale miinus 25°. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | „Koordinaatmärgid“ – füüsilised punktid (avad, pinnad, märgid või süvendid) sõiduki kerel. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | „Jalg (mannekeeni paigutamisel)“ – terve jala alumine osa, mis jääb jalalaba ja põlve vahele ja hõlmab neid. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | „3D mannekeeni H-punkt“ – torso ja reie pöörlemiskese 3D H-seadmel, mis on paigaldatud sõiduki istmele vastavalt punktile 6. Mannekeeni H-punkt asub seadme telgjoone keskpunktis, H-punkti kontrollnuppude vahel, mis asuvad 3D H-seadme kummalgi küljel. Kui H-punkt on käesoleva lisa punktis 6 kirjeldatud korra kohaselt kindlaks määratud, loetakse H-punkt fikseerituks istmepadja tugikonstruktsiooni suhtes ja koos sellega liikuvaks, kui istet reguleeritakse. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | „Kesksagitaaltasapind“ – mannekeeni kesktasapind, mis asub mannekeeni rinnakorvi toestiku külgpaneelide vahelise lõigu keskpunktis ja on külgpaneelidega paralleelne. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | „Musliin-puuvillkangas“ – sile puuvillkangas, millel on 18,9 niiti cm2 kohta ja mis kaalub 0,228 kg/m2 või samaväärsete omadustega riie või laustekstiil. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | „Istmepadja võrdlusjoon“ – piki istmepõhja külgpinda kulgev tasapinnaline joon, mis läbib käesoleva lisa punktis 2.14 määratletud istmepadja võrdluspunkti. Istmepadja võrdlusjoone võib märkida istmepõhja tugikonstruktsiooni küljele ja/või selle asukoha võib kindlaks määrata täiendava võrdluspunkti abil. Istmepadja võrdlusjoone projektsioon vertikaalsel pikitasapinnal on lineaarne (st sirge). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | „Istmepadja võrdlusjoone nurk“ – istmepadja võrdlusjoone projektsiooni nurk vertikaalsel pikitasapinnal rõhtsa pinna või horisontaalse võrdlustasapinna suhtes. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | „Istmepadja võrdluspunkt“ – mõõtepunkt, mis määratakse kindlaks ning paigutatakse või märgitakse istmepadja tugikonstruktsiooni välisküljele, et registreerida reguleeritava istmepadja pikisuunaline (ette-taha) ja vertikaalsuunaline liikumine. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | „Õla kesktasapind“ – tasapind, mis jagab vasaku või parema (vastavalt olukorrale) õlaliigese sümmeetriliselt esi- ja tagaosaks. Õla kesktasapind on risti õla pöördtelje keskjoonega ja paralleelne õla koormusanduri y-teljega (või samaväärselt orienteeritud õla asendusanduri teljega). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | „Reis (mannekeeni paigutamisel)“ – katsemannekeeni jala distaalne ülaosa, mis asub põlve ja vaagnapiirkonna vahel, kuid ei hõlma neid. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | „Kolmemõõtmeline H-punkti seade (3D H-seade)“ – seade, mida kasutatakse mannekeeni H-punktide ja torso tegelike kaldenurkade määramiseks. Seade on defineeritud 5. lisas. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | „Torsojoon“ – 3D H-seadme mõõtepea telgjoon, kui mõõtepea on kõige tagumises asendis. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | „Sõiduki mõõteasend“ – sõiduki kere asend, mis on määratud kindlaks vähemalt kolme koordinaatmärgi koordinaatidega. Koordinaatmärgid on sõiduki koordinaatsüsteemi pikiteljel (x), ristteljel (y) ja püstteljel (z) üksteisest piisavalt eraldatud, et võimaldada täpset joondamist koordinaatide mõõteseadme mõõtetelgede abil. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | „Sõiduki koordinaatsüsteem“ – täisnurkne koordinaatsüsteem, mis koosneb kolmest teljest: pikitelg (x), risttelg (y) ja püsttelg (z). X ja y paiknevad samal horisontaaltasapinnal ning z läbib x ja y lõikepunkti. X-telg on paralleelne sõiduki piki-kesktasapinnaga. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | „Vertikaalne pikitasapind“ – vertikaaltasapind, mis on paralleelne sõiduki piki-keskjoonega. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | „Vertikaalne pikisuunaline nulltasapind“ – vertikaalne pikitasapind, mis läbib sõiduki koordinaatsüsteemi nullpunkti. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | „Vertikaaltasapind“ – vertikaaltasapind, mis ei ole tingimata risti või paralleelne sõiduki piki-keskjoonega. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | „Vertikaalne risttasapind“ – vertikaaltasapind, mis on sõiduki piki-keskjoonega risti. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | „WS50M H-punkt“ – koordinaatpunkt, mis asub sõiduki koordinaatsüsteemis mannekeeni H-punktist 20 mm eespool vastavalt käesoleva lisa punktile 6. |
| --- | --- |

2.25.

3.   SÕIDUKI MÕÕTEASENDI KINDLAKSMÄÄRAMINE

| 3.1. | Sõiduki mõõteasendi kindlaksmääramiseks asetatakse katsesõiduk rõhtsale pinnale ja kohandatakse selle kere asendit järgmiselt: |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | sõiduki piki-kesktasapind on paralleelne vertikaalse pikisuunalise nulltasapinnaga ning |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | vasaku ja parema esiukse läve kaldenurk peab vastama sõiduki katseasendi nõuetele 3. lisa punkti 5.5 kohaselt. |
| --- | --- |

3.1.2.

4.   ISTME JA PEATOE REGULEERIMINE

| 4.1. | Punktides 4.1.1–4.1.3 kirjeldatud katseistme seaded reguleeritakse võimaluse korral istmel, kuhu paigutatakse mannekeen. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Reguleeritavad nimmetoed |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.1.1. | Reguleeritavad nimmetoed seatakse nii, et nimmetugi on kõige alumises, kõige enam tagasi või sisse tõmmatud asendis. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

| 4.1.2. | Muud reguleeritavad istmesüsteemid |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Muud reguleeritavad istmetoed, näiteks pikendatavad istmepadjad ning jalatoed, seatakse kõige tagumisse või kõige enam tagasitõmmatud asendisse. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.3. | Peatoed |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.3.1. | Peatugi seatakse sõiduki tootja ettenähtud asendisse 50-protsentiili meessoost sõitja puhul, või kui sellist asendit ei ole ette nähtud, kõige ülemisse asendisse. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

5.   SÕITJATERUUMI SEADED

| 5.1. | Käesoleva lisa punktis 5.1.1 kirjeldatud reguleerimine, ja kui mannekeen paigutatakse juhipoolsele küljele, käesoleva lisa punktides 5.1.2 ja 5.1.3 kirjeldatud reguleerimine tehakse võimaluse korral sõidukil. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Reguleeritavad turvavööde kinnituspunktid |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.1.1. | Reguleeritavad turvavöö kinnituspunktid mannekeeni istekohal seatakse sõiduki tootja ettenähtud asendisse 50-protsentiili meessoost sõitja puhul, või kui sellist asendit ei ole ette nähtud, kõige ülemisse asendisse. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

| 5.1.2. | Reguleeritavad roolid |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.2.1. | Reguleeritav rool seatakse geomeetriliselt kõrgeimasse juhtimisasendisse, võttes arvesse kõiki teleskoop- ja kaldasendeid (2). |
| --- | --- |

5.1.2.1.

| 5.1.3. | Reguleeritavad pedaalid |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.3.1. | Kõik reguleeritavad pedaalid asetatakse kõige eesmisse asendisse (st sõiduki esiosa suunas). |
| --- | --- |

5.1.3.1.

6.   REGULEERITAVA ISTMEPADJA KATSEASENDI LEIDMISE MENETLUS

| 6.1. | Istmepatjadel, mis on varustatud juhtseadistega istmepadja pikisuunaliseks ja vertikaalseks reguleerimiseks, mõõdetakse ja registreeritakse seaded istmepadja võrdluspunkti abil. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Istmepadja võrdluspunkt peaks paiknema istmepadja küljel asuva konstruktsiooni või tugiraami sellisel osal, mis on istmepadja suhtes fikseeritud. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Reguleeritava kaldenurgaga istmepatjade kaldenurga seaded mõõdetakse ja registreeritakse istmepadja võrdlusjoone abil. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Reguleeritava kaldenurgaga istmepatjade puhul peaks istmepadja võrdluspunkt asuma istmepadja tugikonstruktsiooni pöörlemisteljele võimalikult lähedal (nt selle taga). |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Mannekeeni paigutamiseks kasutatava istmepõhja seadeasend määratakse kindlaks käesoleva lisa punktides 6.6–6.13 kirjeldatud etappide järjestikuse läbimisega (kui see on istme konstruktsiooni puhul asjakohane); katsesõiduk peab olema sõiduki mõõteasendis, mis on sätestatud käesoleva lisa punktis 3. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Istme juhtseadisega, mille peamine otstarve on liigutada istet vertikaalselt, seatakse istmepadja võrdluspunkt kõige ülemisse asendisse. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Istme juhtseadisega, mille peamine otstarve on liigutada istet ette/taha, seatakse istmepadja võrdluspunkt kõige tagumisse asendisse. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Istmepadja võrdlusjoone nurga mõõtmise teel määratakse kindlaks ja registreeritakse istmepadja kaldenurga täielik seadevahemik ning istmepadi seatakse keskmise kaldenurga alla, kasutades üksnes juhtseadiseid, mis on otseselt ette nähtud istmepadja kaldenurga reguleerimiseks. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Istme juhtseadisega, mille peamine otstarve on liigutada istet vertikaalselt, seatakse istmepadja võrdluspunkt kõige alumisse asendisse. Tuleb kontrollida, kas istmepadi on endiselt kõige tagumises seadeasendis. Registreeritakse istmepadja võrdluspunkti asukoht pikisuunal (x-teljel) sõiduki koordinaatsüsteemis. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Istme juhtseadisega, mille peamine otstarve on liigutada istet ette/taha, seatakse istmepadja võrdluspunkt kõige eesmisse asendisse. Registreeritakse istmepadja võrdluspunkti asukoht pikisuunal (x-teljel) sõiduki koordinaatsüsteemis. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Sõiduki x-teljel määratakse vertikaalse risttasapinna asukoht 20 mm tagapool punktist, mis asub poolel teel punktide 6.9 ja 6.10 kohaselt registreeritud pikisuunaliste (x-telje) asukohtade vahel (st 20 mm keskmisest asendist tagapool). |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Istme juhtseadisega, mille peamine otstarve on liigutada istet ette/taha, seatakse istmepadja võrdluspunkt pikiteljel (x-teljel) punkti 6.11 kohaselt kindlaks määratud asendisse (–0/+2 mm), või juhul kui see ei ole võimalik, esimesse võimalikku pikisuunalisse seadeasendisse, mis paikneb punkti 6.11 kohaselt kindlaks määratud asendist tagapool. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Registreeritakse istmepadja võrdluspunkti asukoht pikisuunal (x-teljel) sõiduki koordinaatsüsteemis ja mõõdetakse istmepadja võrdlusjoone nurk. Välja arvatud käesoleva lisa punktis 8.4.6 sätestatud juhul, kasutatakse seda seadeasendit istmepadja lõpliku seadeasendina mannekeeni paigaldamiseks (3). |
| --- | --- |

6.13.

7.   MANNEKEENI H-PUNKTI JA TORSO TEGELIKU KALDENURGA MÄÄRAMISE KORD

| 7.1. | Katsesõiduk eelkonditsioneeritakse temperatuurini 20 ± 10 °C, et istme materjal saavutaks stabiilse keskkonnatemperatuuri 3D H-seadme paigaldamiseks. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Reguleeritavad nimmetoed ja muud reguleeritavad istmetoed seatakse käesoleva lisa punktides 4.1.1 ja 4.1.2 ettenähtud seadeasenditesse. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Mannekeeni H-punkti koordinaadid ja torso tegelik lõplik kaldenurk määratakse kindlaks istmel, kuhu paigutatakse mannekeen, järgides järjekorras käesoleva lisa punktides 7.4–7.24 kirjeldatud etappe; katsesõiduk peab olema sõiduki mõõteasendis, mis on sätestatud käesoleva lisa punktis 3. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Istekoha ala, mis puutub kokku 3-D H-seadmega, kaetakse piisava suurusega musliin-puuvillkangaga ning 3-D H-seadme istme ja seljatoe koost paigutatakse istmele. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Istmepadi seatakse käesoleva lisa punkti 6.13 kohaselt registreeritud seadeasendisse. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Kasutatakse üksnes neid juhtseadiseid, mille primaarne ülesanne on reguleerida istmeseljatoe kaldenurka istmepadja kaldenurgast sõltumatult; istme seljatoe asendit reguleeritakse, kasutades ühte järgmistest meetoditest. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.6.1. | Reguleeritavad seljatoed seatakse tootja kirjeldatud viisil tema poolt ettenähtud juhtimis- või sõiduasendisse 50-protsentiili meessoost sõitja puhul. |
| --- | --- |

7.6.1.

| 7.6.2. | Kui seljatoe asend ei ole tootja poolt sätestatud: |
| --- | --- |

7.6.2.

| 7.6.2.1. | istme seljatugi seatakse esimesse seadeasendisse, mis asub püstasendist rohkem kui 25° tagapool; |
| --- | --- |

7.6.2.1.

| 7.6.2.2. | kui püstasendist rohkem kui 25° tagapool ei ole seadeasendeid, seatakse istme seljatugi kõige enam tahapoole kallutatud asendisse. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

| 7.7. | 3D H-seadme istme- ja seljaosa reguleeritakse nii, et sõitja kesktasapind (C/LO) langeb kokku 3D H-seadme kesktasandiga. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Sääreosad reguleeritakse vastavalt 50-protsentiili pikkusele (417 mm) ja reietala vastavalt 10-protsentiili pikkusele (408 mm). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Jalalaba- ja sääreosa kinnitatakse istme põhjapaneelile kas eraldi või kasutades T-tala ja sääreosa. Läbi H-punkti kontrollnuppude kulgev sirge peab olema maapinnaga paralleelne ja risti istme kesktasandiga. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | 3D H-seadme jalalaba- ja sääreosa reguleeritakse järgmiselt. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.10.1. | Nii jalalaba- kui sääreosa liigutatakse ettepoole nii, et jalad võtavad põrandal loomuliku asendi – vajaduse korral pedaalide vahel. Vasak jalalaba peab võimaluse korral olema 3D H-seadme kesktasandist ligikaudu samapalju vasakul kui parem jalalaba sellest paremal. 3D H-seadme ristkaldelood seatakse horisontaalseks, reguleerides vajadusel uuesti istme põhjapaneeli või seades jalalaba- ja sääreosi tahapoole. Läbi H-punkti kontrollnuppude kulgev sirge tuleb hoida istme sümmeetriatasandiga risti. |
| --- | --- |

7.10.1.

| 7.10.2. | Kui vasakut jalga ei ole võimalik hoida parema jalaga paralleelsena ja vasakut jalalaba ei saa konstruktsioonile toetada, liigutatakse vasakut jalalaba, kuni see on toetatud asendis. Kontrollnupud peavad olema joondatud. |
| --- | --- |

7.10.2.

| 7.11. | Lisatakse sääre- ja reieraskused ning 3D H-seade looditakse. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Seljapaneeli kallutatakse ette kõige eesmise võimaliku asendini ja 3D H-seade tõmmatakse T-tala kasutades istme seljatoest eemale. 3D H-seade asetatakse uuesti istmele, kasutades ühte järgmistest meetoditest. |
| --- | --- |

7.12.

| 7.12.1. | Kui 3D H-seade libiseb tahapoole, kasutatakse järgmist korda. 3D H-seadet lastakse tahapoole libiseda, kuni T-talale ei ole enam vaja rakendada horisontaalset ettepoole suunatud hoidejõudu, st kuni istme põhjapaneel puutub vastu istme seljatuge. Vajaduse korral paigutatakse sääreosa uuesti. |
| --- | --- |

7.12.1.

| 7.12.2. | Kui 3D H-seade ei libise tahapoole, kasutatakse järgmist korda. 3D H-seadet libistatakse tahapoole, rakendades T-talale horisontaalset tahapoole suunatud koormust, kuni istme põhjapaneel puutub vastu seljatuge (vt 5. lisa joonis 5-2). |
| --- | --- |

7.12.2.

| 7.13. | 3D H-seadme seljapaneelile ja istme põhjapaneelile rakendatakse puusa nurgamõõturi ja T-tala korpuse lõikepunktis 100 ± 10 N suurust koormust. Jõudu rakendatakse sellise joone suunas, mis kulgeb läbi eespool nimetatud lõikepunkti vahetult reietala korpusest ülalpool asuvasse punkti (vt 5. lisa joonis 5-2). Seejärel asetatakse seljapaneel ettevaatlikult tagasi vastu istme seljatuge. Kogu ülejäänud menetluse ajal tuleb olla ettevaatlik, et vältida 3D H-seadme libisemist ettepoole. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Paigaldatakse parem- ja vasakpoolne istmikuraskus ja seejärel ükshaaval kaheksa torsoraskust. 3D H-seade hoitakse loodis. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Istme seljatoe survest vabastamiseks kallutatakse seljapaneeli ettepoole. 3D H-seadet õõtsutatakse kolm korda 10-kraadise kaarega küljelt küljele (5 kraadi vertikaalsest kesktasandist kummalegi poole), et kõrvaldada võimalik hõõrdumine 3D H-seadme ja istme vahel. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.15.1. | Õõtsutamise ajal võib 3D H-seadme T-tala ettenähtud horisontaal- ja vertikaaljoontest kõrvale kalduda. Seepärast tuleb T-tala paigal hoida, rakendades sellele õõtsumise ajal piisavat külgsuunalist koormust. T-tala paigalhoidmisel ja 3D H-seadme õõtsutamisel tuleb olla ettevaatlik tagamaks, et sellele tahtmatult ei rakendu vertikaalne või pikisuunaline väliskoormus. |
| --- | --- |

7.15.1.

| 7.15.2. | 3D H-seadme jalalabasid ei tohi sellel etapil tõkestada ega kinni hoida. Kui jalalabade asend muutub, tuleb need hetkel sellesse asendisse jätta. |
| --- | --- |

7.15.2.

| 7.16. | Seljapaneel viiakse ettevaatlikult tagasi istme seljatoele ja kontrollitakse kahe vesiloodiga loodisolekut. Kui jalad on 3D H-seadme õõtsutamisel ükskõik millisel viisil liikunud, tuleb need järgmisel viisil uuesti kohale asetada. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.16.1. | Kumbki jalalaba tõstetakse kordamööda põrandalt üles ainult niipalju, et see ei pääseks rohkem liikuma. Tõstmise ajal võivad jalalabad vabalt pöörduda; neile ei tohi rakendada koormust eest ega küljelt. Kui mõlemad jalalabad on taas alumises asendis, peab kand toetuma selleks ettenähtud konstruktsioonile. |
| --- | --- |

7.16.1.

| 7.17. | Vesiloodiga kontrollitakse külgsuunalist loodisolekut; vajaduse korral rakendatakse seljapaneeli ülemisele osale piisavat külgsuunalist koormust 3D H-seadme istme põhjapaneeli loodimiseks istmel. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Hoides T-tala kinni, et hoida ära 3D H-seadme ettepoole libisemine istmepadjal, toimitakse edasi järgmiselt: |
| --- | --- |

7.18.

| 7.18.1. | seljapaneel viiakse tagasi vastu istme seljatuge ning |
| --- | --- |

7.18.1.

| 7.18.2. | kordamööda rakendatakse ja vabastatakse selja nurktalale ligikaudu torsoraskuste keskme kõrgusel horisontaalset tahapoole suunatud maksimaalselt 25 N koormust, kuni puusa nurgamõõtur näitab, et pärast koormusest vabastamist on saavutatud stabiilne asend. Tuleb hoolitseda selle eest, et 3D H-seadmele ei rakenduks välist alla või küljele suunatud koormust. Kui 3D H-seadet on vaja uuesti loodida, kallutatakse seljapaneeli ettepoole, korratakse loodimist ja käesoleva lisa punktis 6.15 jj kirjeldatud menetlusi. |
| --- | --- |

7.18.2.

| 7.19. | 3D H-seadme selja kaldenurga mõõturi abil, peaosa mõõtepea kõige tagumises asendis, mõõdetakse torso tegelik kaldenurk. |
| --- | --- |

7.19.

| 7.20. | Vajaduse korral kasutatakse üksnes neid juhtseadiseid, mille primaarne ülesanne on reguleerida istmeseljatoe kaldenurka istmepadja kaldenurgast sõltumatult, et seada torso tegelik kaldenurk vastavusse tootja sätestatud torso arvutusliku kaldenurgaga ± 1°. |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | Kui torso arvutuslik kaldenurk ei ole tootja poolt sätestatud: |
| --- | --- |

7.21.

| 7.21.1. | Kasutatakse üksnes neid juhtseadiseid, mille primaarne ülesanne on reguleerida istmeseljatoe kaldenurka istmepadja kaldenurgast sõltumatult; et torso tegelik kaldenurk oleks 23 ± 1°. |
| --- | --- |

7.21.1.

| 7.22. | Kui torso arvutuslik kaldenurk ei ole tootja poolt sätestatud ja ükski seljatoe seadeasend ei võimalda saavutada torso tegelikku kaldenurka 23° ±1°: |
| --- | --- |

7.22.

| 7.22.1. | kasutatakse üksnes neid juhtseadiseid, mille primaarne ülesanne on reguleerida istmeseljatoe kaldenurka istmepadja kaldenurgast sõltumatult, et torso tegelik kaldenurk oleks võimalikult 23° lähedal. |
| --- | --- |

7.22.1.

| 7.23. | Registreeritakse torso tegelik lõplik kaldenurk. |
| --- | --- |

7.23.

| 7.24. | Mõõdetakse ja registreeritakse mannekeeni H-punkti koordinaadid (x, y ja z) sõiduki koordinaatsüsteemis. |
| --- | --- |

7.24.

| 7.25. | Välja arvatud käesoleva lisa punktis 8.4.6 sätestatud juhul, määratakse punkti 7.24 kohaselt saadud koordinaatidega kindlaks mannekeeni H-punkti asukoht istmel, kui istmepadi ja seljatugi on reguleeritud lõplikesse asenditesse mannekeeni paigaldamiseks. |
| --- | --- |

7.25.

| 7.26. | Kui soovitakse 3D H-seadme paigaldamist korrata, peab iste enne seda olema koormamata vähemalt 30 minutit. 3D H-seadet ei tohi istmele jätta kauemaks, kui on vaja katse sooritamiseks. |
| --- | --- |

7.26.

8.   WORLDSIDI 50-PROTSENTIILI MEESMANNEKEENI PAIGALDUSNÕUDED

| 8.1. | Reguleeritavad nimmetoed, muud reguleeritavad istmeosad ja reguleeritavad peatoed peavad olema seatud käesoleva lisa punktis 4 sätestatud asenditesse. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Sõitjateruumi seaded tehakse vastavalt käesoleva lisa punktis 5 sätestatud seadeasenditele. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Seejärel paigaldatakse mannekeen vastavalt punkti 8.4 juhistele, kusjuures katsesõiduk peab olema sõiduki mõõteasendis, mis on sätestatud käesoleva lisa punktis 3. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Mannekeeni paigaldamise kord |
| --- | --- |

8.4.

| 8.4.1. | Mannekeen paigutatakse asjaomasele istmele nii, et kesksagitaaltasapind ühtib kesktasandiga ja torso ülaosa toetub vastu istme seljatuge (4). |
| --- | --- |

8.4.1.

| 8.4.2. | Vaagnapiirkonna istmel tahapoole nihutamiseks kasutatakse piki- ja külgsuunalist õõtsutamist (5). |
| --- | --- |

8.4.2.

| 8.4.3. | Kui vallasroiete kinnitusseadis ja/või iga (st vasaku või parema) alumise vallasroide koostu välisserv puutub kokku vaagnapiirkonna kattekihiga, tuleb veenduda, et vallasroiete kinnitusseadise ja kummagi alumise vallasroide välisserva kokkupuutepinnad asuvad kõhu siseseinast sees- ehk tagapool, mitte selle kohal. |
| --- | --- |

8.4.3.

| 8.4.4. | Istmepadi ja istme seljatugi koos mannekeeniga paigutatakse lõplikku seadeasendisse, mille põhjal määratakse käesoleva lisa punkti 7 kohaselt kindlaks mannekeeni H-punkt ja torso tegelik kaldenurk. |
| --- | --- |

8.4.4.

| 8.4.5. | Kontrollitakse, et mannekeeni H-punkt paikneb piisavalt lähedal (± 10 mm) WS50M H-punktile, mis on määratletud käesoleva lisa punktis 2.25. Vastasel korral korratakse käesoleva lisa punktide 8.4.2–8.4.3 menetlusi. Kui siiski ei ole võimalik veenduda, et mannekeeni H-punkt asub WS50M H-punktile piisavalt lähedal (± 10 mm), registreeritakse nihe ja minnakse järgmise punkti juurde. |
| --- | --- |

8.4.5.

| 8.4.6. | Kui istme katseasend ei ole põlve kokkupuute tõttu saavutatav, nihutatakse istme ettenähtud asendit järk-järgult tahapoole lähimasse asendisse, kus põlvel on vähemalt 5 mm vaba ruumi. Registreeritakse istmepadja võrdluspunkti asendi muutus ning muudetakse vastavalt mannekeeni H-punkti ja WS50M H-punkti koordinaate. |
| --- | --- |

8.4.6.

| 8.4.7. | Juhiistme korral: |
| --- | --- |

8.4.7.

| 8.4.7.1. | paremat jalga tõmmatakse ilma reit istmepadjalt tõstmata ja jalatallal lastakse toetuda gaasipedaalile. Kand peab olema põrandapaneeli vastas; |
| --- | --- |

8.4.7.1.

| 8.4.7.2. | vasakut jalga tõmmatakse ilma reit istmepadjalt tõstmata ja jalatallal lastakse toetuda jalatoele. Kand peab olema põrandapaneeli vastas. Sääreluu kokkupuute korral nihutatakse jalalaba tahapoole (istme suunas) kuni saadakse 5 mm vaba ruumi. |
| --- | --- |

8.4.7.2.

| 8.4.8. | Sõitjaistme korral: |
| --- | --- |

8.4.8.

| 8.4.8.1. | mõlemat jalga tõmmatakse ilma reit istmepadjalt tõstmata; |
| --- | --- |

8.4.8.1.

| 8.4.8.2. | parema jala tald toetub põrandapaneelile ühel joonel (st samal vertikaaltasapinnal) reiega. Kand peab olema põrandapaneeli vastas. Kui põrandapaneeli kontuur ei võimalda jalalabal toetuda tasapinnale, liigutatakse jalalaba 5 mm kaupa, kuni see toetub tasapinnale; |
| --- | --- |

8.4.8.2.

| 8.4.8.3. | vasaku jala tald toetub põrandapaneelile ühel joonel (st samal vertikaaltasapinnal) reiega ja on pikisuuna suhtes parema jalaga joondatud. Kand peab olema põrandapaneeli vastas. Kui põrandapaneeli kontuur ei võimalda jalalabal toetuda tasapinnale, liigutatakse jalalaba 5 mm kaupa, kuni see toetub tasapinnale. |
| --- | --- |

8.4.8.3.

| 8.4.9. | Mannekeeni H-punkt seatakse nii, et see vastab WS50M H-punkti koordinaatidele (vt käesoleva lisa punkt 2.25) ± 5 mm. X-telje koordinaati käsitletakse prioriteetsena. |
| --- | --- |

8.4.9.

| 8.4.10. | Mannekeeni rindkere kaldenurka kohandatakse järgmiselt. |
| --- | --- |

8.4.10.

| 8.4.10.1. | Mannekeeni kohandatakse, kuni rindkere kaldenurga anduri näit on ± 1° tootja ettenähtud rindkere arvutuslikust kaldenurgast. |
| --- | --- |

8.4.10.1.

| 8.4.10.2. | Kui tootja ei ole rindkere arvutuslikku kaldenurka täpsustanud ja torso tegelik lõplik kaldenurk käesoleva lisa punkti 7 kohaselt mõõdetuna ei ole 23° ±1°, kohandatakse mannekeeni, kuni rindkere kaldenurga anduri näit on –2° (st 2° allapoole) ± 1° (anduri y-teljel). |
| --- | --- |

8.4.10.2.

| 8.4.10.3. | Kui tootja ei ole rindkere arvutuslikku kaldenurka täpsustanud ja torso tegelik lõplik kaldenurk käesoleva lisa punkti 7 kohaselt mõõdetuna ei ole 23° ±1°, ei ole mannekeeni rindkere kaldenurka vaja rohkem muuta. |
| --- | --- |

8.4.10.3.

| 8.4.11. | Katsemannekeeni kaelatuge reguleeritakse, et pea oleks võimalikult 0° lähedal (mõõdetuna pea kaldenurga anduri y-telje suhtes). |
| --- | --- |

8.4.11.

| 8.4.12. | Jalalaba ja jalg asetatakse lõplikult paika, korrates juhiistme puhul käesoleva lisa punktis 8.4.7 kirjeldatud toiminguid või sõitjaistme puhul käesoleva lisa punktis 8.4.8 kirjeldatud toiminguid. |
| --- | --- |

8.4.12.

| 8.4.13. | Tuleb veenduda, et mannekeeni H-punkt ja mannekeeni rindkere kaldenurk vastavad endiselt käesoleva lisa punktide 8.4.9 ja 8.4.10 nõuetele. Vastasel korral korratakse käesoleva lisa punktides 8.4.9 jj kirjeldatud toiminguid. |
| --- | --- |

8.4.13.

| 8.4.14. | Mõõdetakse ja registreeritakse katsemannekeeni H-punkti lõplik asukoht sõiduki koordinaatsüsteemis ning registreeritakse mannekeeni rindkere lõplik kaldenurk ja pea kaldenurga anduri näidud. |
| --- | --- |

8.4.14.

| 8.4.15. | Mõlemad käsivarred seatakse seadeasendisse 48° all. Selles asendis moodustab kummagi käsivarre luu sümmeetriatasapind 48° ±1° nurga piirneva (st vasaku või parema) õla kesktasapinnaga. |
| --- | --- |

8.4.15.

| 8.5. | Märkused ja soovitused mannekeeni paigalduse kohta |
| --- | --- |

8.5.

| 8.5.1. | Mannekeeni põlvede vahekaugust ei ole täpsustatud. Siiski tuleks pidada kõige olulisemaks alljärgnevat: |
| --- | --- |

8.5.1.

| 8.5.1.1. | põlvede/jalgade ning roolisamba ja keskkonsooli vahele peaks jääma vähemalt 5 mm vaba ruumi; |
| --- | --- |

8.5.1.1.

| 8.5.1.2. | jala ja pahkluu asend peaks olema stabiilne ning |
| --- | --- |

8.5.1.2.

| 8.5.1.3. | jalad peaksid olema kesksagitaaltasapinnaga võimalikult paralleelsed. |
| --- | --- |

8.5.1.3.

| 8.6. | Turvavöösüsteem |
| --- | --- |

8.6.

| 8.6.1. | Käesoleva lisa punkti 8.4 kohaselt paigaldatud mannekeen tuleks kinnitada järgmiselt, kasutades tootja poolt asjaomase istekoha jaoks ette nähtud turvavöösüsteemi. |
| --- | --- |

8.6.1.

| 8.6.1.1. | Turvavöö asetatakse ettevaatlikult üle mannekeeni ja kinnitatakse tavapärasel viisil. |
| --- | --- |

8.6.1.1.

| 8.6.1.2. | Turvavöö vööosa lõtk kõrvaldatakse, nii et see toetub pehmelt mannekeeni vaagnapiirkonnale. Lõtku kõrvaldamiseks tuleks rakendada võimalikult vähe jõudu. Vööosa peaks paiknema võimalikult loomulikult. |
| --- | --- |

8.6.1.2.

| 8.6.1.3. | Sõrm asetatakse turvavöö diagonaallõigu taha mannekeeni rindkere kõrgusel. Turvavööd tõmmatakse horisontaalselt ettepoole ja rindkerest eemale ning lastakse sel vabalt ülemise kinnituspunkti suunas tagasi joosta, rakendades üksnes tõmburimehhanismi avaldatavat jõudu. Seda toimingut korratakse kolm korda. |
| --- | --- |

8.6.1.3.

---

(1)  H-punkti lokaatori koostu (H-punkti seadme) andmed ja mõõtmed on esitatud ühisresolutsiooni nr 1 2. addendum’is.

(2)  Rool ei tohiks mõjutada mannekeenile avalduvat koormust; kõrgeim asend on valitud selleks, et jätta mannekeeni jalgadele ja rindkerele võimalikult palju vaba ruumi.

(3)  Teatavate istmete puhul võivad punktides 6.9–6.12 kirjeldatud seaded automaatselt muuta istmepadja keskmist kaldenurka, mis määratakse kindlaks punkti 6.8 kohaselt. See on lubatud.

(4)  Kesktasandi kindlakstegemiseks ja mannekeeni paigutamise lihtsustamiseks võib kasutada istme keskjoone tähiseid.

(5)  Selleks et vaagnapiirkonna asend oleks korratav ja stabiilne, soovitatakse pärast selle etapi lõpetamist kontrollida, kas vaagnapiirkond on istmepadjaga kokkupuutes kogu vaagnapiirkonna pikkuses.

---

5. LISA

KOLMEMÕÕTMELISE H-PUNKTI SEADME
   (1)
  (3D H-SEADME) KIRJELDUS

1.   SELJAPANEEL JA ISTME PÕHJAPANEEL

Seljapaneel ja istme põhjapaneel on valmistatud tugevdatud plastist ja metallist; need jäljendavad inimese torsot ja reisi ning on H-punktis mehaaniliselt ühendatud. Mõõtepeale, mis on liigendina paigaldatud H-punkti, kinnitatakse torso tegeliku kaldenurga mõõtmiseks nurgamõõtur. Istme põhjapaneeli külge kinnitatud reguleeritava reietalaga määratakse reite keskjoon ja seda kasutatakse puusa nurgamõõturi nulljoonena.

2.   KERE- JA JALAOSAD

Sääreosad on istme põhjapaneeliga ühendatud põlvi ühendava T-tala kohal, mis on reguleeritava reietala laienduseks külgsuunas. Sääreosadele on põlvede nurga mõõtmiseks kinnitatud nurgamõõturid. Kinga- ja jalalabakoostud kalibreeritakse jalalaba nurga mõõtmiseks. Seade orienteeritakse ruumis kahe vesiloodi abil. Kereosa raskused asetatakse vastavatesse raskuskeskmetesse, nii et istmele avaldub 76 kg kaaluvale mehele vastav koormus. Tuleb veenduda, et 3D H-seadme kõik liigendid liiguvad vabalt ilma märgatava hõõrdeta.

Image 6

  Joonis 5-1 3D H-seadme osade nimetused

Image 7

  Joonis 5-2 3D H-seadme osade mõõtmed ja koormuse jaotus

---

(1)  Teabe saamiseks 3D H-seadme ehituse kohta pöörduda aadressil: SAE International (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America (SAE J826, 1995. aasta versioon). Seade vastab ISO standardis 6549:1999 kirjeldatud seadmele.

---

6. LISA

KATSETINGIMUSED JA -MENETLUSED VESINIKUKÜTUSESÜSTEEMI KOKKUPÕRKEJÄRGSE TERVIKLIKKUSE HINDAMISEKS

1.   EESMÄRK

Käesoleva eeskirja punkti 5.5.2 nõuetele vastavuse kontrollimine

2.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Suletud ruumid“ – spetsiaalsed ruumid sõidukis (või avauste kohal sõiduki piirjoontes), mis asuvad väljaspool vesinikusüsteemi (mahutisüsteemi, kütuseelemendi süsteemi ja kütusevoo juhtimise süsteemi) ja selle korpuseid (nende olemasolul), kuhu võib koguneda vesinik (põhjustades ohtu), nagu sõitjateruum, pagasiruum ja mootorikattealune ruum. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „Pagasiruum“ – sõidukis pagasi ja/või kaupade jaoks ettenähtud ruum, mida eraldab sõitjateruumist esivahesein või tagavahesein ja mida piiravad lagi, pagasiluuk, põrand ja külgseinad. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „Nimitöörõhk“ – ülerõhk, mis iseloomustab süsteemi tavapärast tööd. Suruvesinikupaakides on nimitöörõhk surugaasi väljareguleeritud rõhk täidetud paagis või mahutisüsteemis ühtlase temperatuuri 15 °C juures. |
| --- | --- |

2.3.

3.   ETTEVALMISTUSED, VAHENDID JA KATSETINGIMUSED

| 3.1. | Suruvesiniku mahutisüsteemid ja allavoolu paiknev torustik |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Enne kokkupõrkekatset paigaldatakse vesinikumahutisüsteemi rõhu ja temperatuuri mõõtmiseks vajalikud seadmed, juhul kui standardsõidukis nõutava täpsusega seadmed puuduvad. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Vajaduse korral vesinikumahutisüsteem tühjendatakse vastavalt tootja juhistele, et kõrvaldada paagist mustus enne mahutisüsteemi täitmist suruvesiniku või suruheeliumiga. Kuna mahutisüsteemi rõhk sõltub temperatuurist, on ka sihttäiterõhk temperatuuri funktsioon. Sihtrõhk arvutatakse järgmise valemi põhjal:
  Ptarget = NWP × (273 + To) / 288
  kus NWP on nimitöörõhk (MPa), To on keskkonnatemperatuur, mille juures mahutisüsteem peab stabiliseeruma, ja Ptarget on sihttäiterõhk pärast temperatuuri stabiliseerumist. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ptarget = NWP × (273 + To) / 288

kus NWP on nimitöörõhk (MPa), To on keskkonnatemperatuur, mille juures mahutisüsteem peab stabiliseeruma, ja Ptarget on sihttäiterõhk pärast temperatuuri stabiliseerumist.

| 3.1.3. | Paak täidetakse nii, et rõhk moodustab vähemalt 95 % sihttäiterõhust, ja sellel lastakse enne kokkupõrkekatse tegemist stabiliseeruda. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Vesiniku peamine sulgeklapp ja muud sulgeklapid, mis paiknevad vesinikutorustikus paagi järel, peavad vahetult enne kokkupõrget olema tavapärastele sõidutingimustele vastavas asendis. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.2. | Suletud ruumid |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Valitakse andurid, millega mõõta vesiniku/heeliumi kogunemist või hapnikusisalduse vähenemist (kuna lekkiv vesinik/heelium surub õhu välja). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Andurid kalibreeritakse jälgitavate võrdlusväärtuste järgi, et saavutada täpsus ± 5 % sihtkriteeriumi puhul, milleks on mahu järgi 4 % vesinikusisaldus või 3 % heeliumisisaldus õhus, ja mõõteulatus, mis ületab sihtkriteeriumid vähemalt 25 % võrra. Andur peab kontsentratsiooni muutumisele kogu mõõteulatuses reageerima 90 % ulatuses 10 sekundi jooksul. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Enne kokkupõrget paiknevad andurid sõiduki sõitjate- ja pagasiruumis järgmiselt:






  a) | laekattest vähem kui 250 mm kaugusel juhiistme kohal või sõitjateruumi keskpunkti kohal; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

a)

laekattest vähem kui 250 mm kaugusel juhiistme kohal või sõitjateruumi keskpunkti kohal;

| b) | põrandast vähem kui 250 mm kaugusel sõitjateruumi tagumise (või kõige tagumise) istme esiservast ning |
| --- | --- |

b)

põrandast vähem kui 250 mm kaugusel sõitjateruumi tagumise (või kõige tagumise) istme esiservast ning

| c) | vähem kui 100 mm kaugusel sõidukis asuva pagasiruumi pealispinnast selliste pagasiruumide puhul, mida konkreetne kokkupõrge otseselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

c)

vähem kui 100 mm kaugusel sõidukis asuva pagasiruumi pealispinnast selliste pagasiruumide puhul, mida konkreetne kokkupõrge otseselt ei mõjuta.

| 3.2.4. | Andurid paigaldatakse kindlalt sõiduki või istmete külge ning need peavad kokkupõrkekatse ajal olema kaitstud prügi, turvapatjadest väljuva gaasi ja lendavate esemete eest. Kokkupõrkejärgsed mõõtmistulemused registreeritakse sõidukis paiknevate instrumentide abil või kaugedastuse teel. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Katse võib toimuda välitingimustes tuule ja päikese eest kaitstud alas või siseruumis, mis on piisavalt suur või ventileeritud, et hoida ära vesinikusisalduse sihtkriteeriumi ületamine sõitjate- ja pagasiruumis enam kui 10 % võrra. |
| --- | --- |

3.2.5.

4.   KOKKUPÕRKEJÄRGNE LEKKEKATSE SURUVESINIKU MAHUTISÜSTEEMIGA, MIS ON TÄIDETUD SURUVESINIKUGA

| 4.1. | Vesiniku rõhku P0 (MPa) ja temperatuuri T0 (°C) mõõdetakse vahetult enne kokkupõrget ning seejärel pärast kokkupõrkejärgset ajavahemikku Δt (min). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Ajavahemik Δt algab, kui sõiduk pärast kokkupõrget peatub, ja kestab vähemalt 60 minutit. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Ajavahemikku Δt pikendatakse vastavalt vajadusele, et suurendada mõõtetäpsust suuremahulise mahutisüsteemi puhul, mille rõhk on kuni 70 MPa; sel juhul saab Δt arvutada järgmise valemi järgi:
  Δt = VCHSS × NWP / 1 000 × ((–0,027 × NWP +4) × Rs
  –0,21) –1,7 × Rs

  kus Rs = Ps / NWP, kusjuures Ps on rõhuanduri rõhuvahemik (MPa), NWP on nimitöörõhk (MPa), VCHSS on suruvesiniku mahutisüsteemi maht (l) ja Δt on ajavahemik (min). |
| --- | --- |

4.1.2.

Δt = VCHSS × NWP / 1 000 × ((–0,027 × NWP +4) × Rs
  –0,21) –1,7 × Rs

kus Rs = Ps / NWP, kusjuures Ps on rõhuanduri rõhuvahemik (MPa), NWP on nimitöörõhk (MPa), VCHSS on suruvesiniku mahutisüsteemi maht (l) ja Δt on ajavahemik (min).

| 4.1.3. | Kui Δt arvutuslik väärtus on alla 60 minuti, võetakse Δt väärtuseks 60 minutit. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.2. | Mahutisüsteemi vesiniku algne mass arvutatakse järgmiselt:
  Po′ = Po × 288 / (273 + T0)
  ρο′ = –0,0027 × (P0′)2
  +0,75 × P0′ +0,5789

  Mo = ρο′ × VCHSS |
| --- | --- |

4.2.

Po′ = Po × 288 / (273 + T0)

ρο′ = –0,0027 × (P0′)2
  +0,75 × P0′ +0,5789

Mo = ρο′ × VCHSS

| 4.3. | Mahutisüsteemi vesiniku lõplik mass Mf ajavahemiku Δt lõppedes arvutatakse seega järgmiselt:
  Pf′ = Pf × 288 / (273 + Tf)
  ρf′ = –0,0027 × (Pf′)2
  +0,75 × Pf′ +0,5789

  Mf = ρf′ × VCHSS

  kus Pf on mõõdetud lõplik rõhk (MPa) ajavahemiku lõpus ja Tf on mõõdetud lõpptemperatuur (°C). |
| --- | --- |

4.3.

Pf′ = Pf × 288 / (273 + Tf)

ρf′ = –0,0027 × (Pf′)2
  +0,75 × Pf′ +0,5789

Mf = ρf′ × VCHSS

kus Pf on mõõdetud lõplik rõhk (MPa) ajavahemiku lõpus ja Tf on mõõdetud lõpptemperatuur (°C).

| 4.4. | Vesiniku keskmine vooluhulk ajavahemiku vältel on seega:
  VH2 = (Mf-Mo) / Δt × 22,41 / 2,016 × (Ptarget / Po)
  kus VH2 on keskmine mahuline vooluhulk (NL/min) ajavahemiku vältel ja tehet (Ptarget/Po) kasutatakse selleks, et kompenseerida erinevust algselt mõõdetud rõhu Po ja sihiks oleva täiterõhu Ptarget vahel. |
| --- | --- |

4.4.

VH2 = (Mf-Mo) / Δt × 22,41 / 2,016 × (Ptarget / Po)

kus VH2 on keskmine mahuline vooluhulk (NL/min) ajavahemiku vältel ja tehet (Ptarget/Po) kasutatakse selleks, et kompenseerida erinevust algselt mõõdetud rõhu Po ja sihiks oleva täiterõhu Ptarget vahel.

5.   KOKKUPÕRKEJÄRGNE LEKKEKATSE SURUVESINIKU MAHUTISÜSTEEMIGA, MIS ON TÄIDETUD SURUHEELIUMIGA

| 5.1. | Heeliumi rõhku P0 (MPa) ja temperatuuri, T0 (°C) mõõdetakse vahetult enne kokkupõrget ning seejärel pärast ettenähtud kokkupõrkejärgset ajavahemikku. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Ajavahemik Δt algab, kui sõiduk pärast kokkupõrget peatub, ja kestab vähemalt 60 minutit. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Ajavahemikku Δt pikendatakse vastavalt vajadusele, et suurendada mõõtetäpsust suuremahulise mahutisüsteemi puhul, mille rõhk on kuni 70 MPa; sel juhul saab Δt arvutada järgmise valemi järgi:
  Δt = VCHSS × NWP / 1 000 × ((–0,028 × NWP +5,5) × Rs
  –0,3) – 2,6 × Rs

  kus Rs = Ps / NWP, kusjuures Ps on rõhuanduri rõhuvahemik (MPa), NWP on nimitöörõhk (MPa), VCHSS on suruvesiniku mahutisüsteemi maht (l) ja Δt on ajavahemik (min). |
| --- | --- |

5.1.2.

Δt = VCHSS × NWP / 1 000 × ((–0,028 × NWP +5,5) × Rs
  –0,3) – 2,6 × Rs

kus Rs = Ps / NWP, kusjuures Ps on rõhuanduri rõhuvahemik (MPa), NWP on nimitöörõhk (MPa), VCHSS on suruvesiniku mahutisüsteemi maht (l) ja Δt on ajavahemik (min).

| 5.1.3. | Kui Δt väärtus on alla 60 minuti, võetakse Δt väärtuseks 60 minutit. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Mahutisüsteemis oleva heeliumi algne mass arvutatakse järgmiselt:
  Po′ = Po × 288 / (273 + T0)
  ρο′ = -0,0043 × (P0′)2
  +1,53 × P0′ +1,49

  Mo = ρο′ × VCHSS |
| --- | --- |

5.2.

Po′ = Po × 288 / (273 + T0)

ρο′ = -0,0043 × (P0′)2
  +1,53 × P0′ +1,49

Mo = ρο′ × VCHSS

| 5.3. | Mahutisüsteemis oleva heeliumi lõplik mass ajavahemiku Δt lõppedes arvutatakse järgmiselt:
  Pf′ = Pf × 288/(273 + Tf)
  ρf′ = –0,0043 × (Pf′)2
  +1,53 × Pf′ +1,49

  Mf = ρf′ × VCHSS

  kus Pf on mõõdetud lõplik rõhk (MPa) ajavahemiku lõpus ja Tf on mõõdetud lõpptemperatuur (°C). |
| --- | --- |

5.3.

Pf′ = Pf × 288/(273 + Tf)

ρf′ = –0,0043 × (Pf′)2
  +1,53 × Pf′ +1,49

Mf = ρf′ × VCHSS

kus Pf on mõõdetud lõplik rõhk (MPa) ajavahemiku lõpus ja Tf on mõõdetud lõpptemperatuur (°C).

| 5.4. | Heeliumi keskmine vooluhulk ajavahemiku vältel on seega:
  VHe = (Mf-Mo) / Δt × 22,41 / 4,003 × (Ptarget/Po)
  kus VHe on keskmine mahuline vooluhulk (NL/min) ajavahemiku vältel ja tehet (Ptarget/Po) kasutatakse selleks, et kompenseerida erinevust algselt mõõdetud rõhu Po ja sihiks oleva täiterõhu Ptarget vahel. |
| --- | --- |

5.4.

VHe = (Mf-Mo) / Δt × 22,41 / 4,003 × (Ptarget/Po)

kus VHe on keskmine mahuline vooluhulk (NL/min) ajavahemiku vältel ja tehet (Ptarget/Po) kasutatakse selleks, et kompenseerida erinevust algselt mõõdetud rõhu Po ja sihiks oleva täiterõhu Ptarget vahel.

| 5.5. | Heeliumi keskmine mahuline vooluhulk teisendatakse vesiniku keskmiseks vooluhulgaks järgmise valemi põhjal:
  VH2 = VHe / 0,75
  kus VH2 on vesiniku keskmine mahuline vooluhulk. |
| --- | --- |

5.5.

VH2 = VHe / 0,75

kus VH2 on vesiniku keskmine mahuline vooluhulk.

6.   KOKKUPÕRKEJÄRGNE KONTSENTRATSIOONI MÕÕTMINE SULETUD RUUMIS

| 6.1. | Kokkupõrkejärgne andmekogumine suletud ruumides algab siis, kui sõiduk on seiskunud. Käesoleva lisa punkti 3.2 kohaselt paigaldatud andurite andmeid kogutakse vähemalt iga 5 sekundi tagant ja andmekogumine vältab 60 minutit pärast kokkupõrget. Mõõtmiste puhul võib rakendada esimese astme viitaega (ajalist konstanti) kuni 5 sekundit, et kahtlaste andmepunktide mõju „siluda“ ja välja filtreerida. |
| --- | --- |

6.1.

---

7. LISA

KOKKUPÕRKE VÕRDLUSJOON

Image 8

  Joonis 7-1 Kokkupõrge toimub sõiduki vasakul küljel (ülaltvaade)

Image 9

  Joonis 7-2 Kokkupõrge toimub sõiduki paremal küljel (ülaltvaade)

---

8. LISA

KOKKUPÕRKE NURK

Image 10

  Joonis 8-1 Kokkupõrge vasakul küljel (ülaltvaade)

Image 11

  Joonis 8-2 Kokkupõrge paremal küljel (ülaltvaade)

---

9. LISA

KALDENURGA JA VEERENURGA VÕRDLUSANDMED

Image 12

  Joonis 9-1 Näide võrdlusjoonest, mis ühendab kaht võrdluspunkti vasakul ukselävel

Image 13

  Joonis 9-2 Näide võrdlusjoonest, mis ühendab kaht võrdluspunkti vasakul kere tagaküljel

---

10. LISA

WORLDSIDI 50-PROTSENTIILI MEESMANNEKEENI TOIMIVUSNÕUETE KINDLAKSMÄÄRAMINE

1.   PEAVIGASTUSE KRITEERIUM (HIC)

| 1.1. | Peavigastuse kriteerium HIC 36 on järgmise valemiga saadav maksimaalne väärtus:





  kus:







  aR | = | kulgliikumiskiirendus mannekeeni pea raskuskeskmes, registreerituna võrdluses ajaga raskuskiirenduse ühikutes g (1 g = 9,81 m/s2), ning |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Image 14

kus:

aR

=

kulgliikumiskiirendus mannekeeni pea raskuskeskmes, registreerituna võrdluses ajaga raskuskiirenduse ühikutes g (1 g = 9,81 m/s2), ning

t1 ja t2 on kokkupõrke mis tahes kaks ajahetke, mida lahutab kuni 36 millisekundit ja mille puhul t1 on varasem kui t2.

| 1.2. | Sellest tulenev mannekeeni pea raskuskeskme kiirendus arvutatakse järgmise valemiga:





  kus:







  aX | = | mannekeeni pea raskuskeskme pikisuunaline kiirendus (x-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga (1)1 000 Hz. |
| --- | --- | --- | --- |
| aY | = | mannekeeni pea raskuskeskme külgsuunaline kiirendus (y-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga 1 000 Hz, ning |
| aZ | = | mannekeeni pea raskuskeskme vertikaalne kiirendus (z-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga 1 000 Hz. |

1.2.

Image 15

kus:

aX

=

mannekeeni pea raskuskeskme pikisuunaline kiirendus (x-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga (1)1 000 Hz.

aY

=

mannekeeni pea raskuskeskme külgsuunaline kiirendus (y-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga 1 000 Hz, ning

aZ

=

mannekeeni pea raskuskeskme vertikaalne kiirendus (z-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga 1 000 Hz.

2.   TOIMIVUSNÕUDED ÕLAPIIRKONNA PUHUL

| 2.1. | Õlale mõjuv maksimaalne külgsuunaline jõud (y-teljel) on suurim külgsuunaline jõud, mille mõõdab õlaliigese koostu ja ülemise roide tugevduse vahele asetatud koormusandur ning mis on filtreeritud kanalisagedusklassiga 600 Hz. |
| --- | --- |

2.1.

3.   TOIMIVUSNÕUDED RINDKERE PUHUL

| 3.1. | Rindkere roiete maksimaalne paine on rindkere ükskõik milliste (ülemiste, keskmiste või alumiste) roiete maksimaalne paine, mis määratakse kindlaks pingeväljundi näitudega, mille registreerib roide kiirendusmõõturi kinnitusklambri ja rinnakorvi toestiku kinnitusklambri vahele löögikülje iga roide sisemusse paigaldatud paindeandur ning mis on filtreeritud kanalisagedusklassiga 600 Hz. |
| --- | --- |

3.1.

4.   TOIMIVUSNÕUDED KÕHUPIIRKONNA PUHUL

| 4.1. | Vallasroiete maksimaalne paine on rindkere ükskõik millise (ülemise või alumise) vallasroide maksimaalne paine, mis määratakse kindlaks pingeväljundi näitudega, mille registreerib roide kiirendusmõõturi kinnitusklambri ja rinnakorvi toestiku kinnitusklambri vahele löögikülje iga vallasroide sisemusse paigaldatud paindeandur ning mis on filtreeritud kanalisagedusklassiga 600 Hz. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sellest tuleneva lülisamba alaosa (T12) kiirenduse (aR) väärtus, mida võib ületada kumulatiivselt (st üle ühe või mitme tippväärtuse) 3 millisekundi jooksul, arvutatakse järgmise valemiga:





  kus:







  aX | = | mannekeeni lülisamba alaosa pikisuunaline kiirendus (x-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga 180 Hz; |
| --- | --- | --- | --- |
| aY | = | mannekeeni lülisamba alaosa külgsuunaline kiirendus (y-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga 180 Hz, ning |
| aZ | = | mannekeeni lülisamba alaosa vertikaalne kiirendus (z-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga 180 Hz. |

4.2.

Image 16

kus:

aX

=

mannekeeni lülisamba alaosa pikisuunaline kiirendus (x-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga 180 Hz;

aY

=

mannekeeni lülisamba alaosa külgsuunaline kiirendus (y-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga 180 Hz, ning

aZ

=

mannekeeni lülisamba alaosa vertikaalne kiirendus (z-teljel), mis on registreeritud võrdluses ajaga ja filtreeritud kanalisagedusklassiga 180 Hz.

5.   TOIMIVUSNÕUDED VAAGNAPIIRKONNA PUHUL

| 5.1. | Suurim jõud häbemeliidusele on maksimaalne jõud, mille mõõdab vaagnapiirkonna häbemeliiduse koormusandur ning mis on filtreeritud kanalisagedusklassiga 600 Hz. |
| --- | --- |

5.1.

---

(1)  Kanalisagedusklassi (CFC) kohta vt SAE Recommended Practice J211/1 (avaldatud 2003. aasta detsembris).

---

| 3.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/47

---

20. MAI 1987. AASTA ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURI KONVENTSIOONIGA MOODUSTATUD ELI-CTC ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2019,

4. detsember 2019,

millega muudetakse kõnealust konventsiooni [2020/487]

ELi-CTC ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni, eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon“) artikli 15 lõike 3 punkti a kohaselt võtab konventsiooniga moodustatud ühiskomitee (edaspidi „ELi-CTC ühiskomitee“) oma otsusega vastu konventsiooni liidete muudatusi. |
| --- | --- |

(1)

20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon“) artikli 15 lõike 3 punkti a kohaselt võtab konventsiooniga moodustatud ühiskomitee (edaspidi „ELi-CTC ühiskomitee“) oma otsusega vastu konventsiooni liidete muudatusi.

| (2) | Konventsiooni sätteid, mis puudutavad transiidilihtsustust, s.o lennutranspordis elektroonilise transpordidokumendi kasutamist transiidideklaratsioonina, kohaldatakse alates 1. maist 2018. Eelmist lennutranspordi transiidilihtsustust võis kasutada ainult kuni 1. maini 2018. Seepärast tuleks kõiki viiteid eelmisele lennutranspordi transiidilihtsustusele vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni sätteid, mis puudutavad transiidilihtsustust, s.o lennutranspordis elektroonilise transpordidokumendi kasutamist transiidideklaratsioonina, kohaldatakse alates 1. maist 2018. Eelmist lennutranspordi transiidilihtsustust võis kasutada ainult kuni 1. maini 2018. Seepärast tuleks kõiki viiteid eelmisele lennutranspordi transiidilihtsustusele vastavalt muuta.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679, (2) millega kehtestati isikuandmete kaitse õigusraamistik liidus, jõustus 24. mail 2018. Selle määrusega tunnistati kehtetuks selle valdkonna varasem õigusakt – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ (3). Järelikult tuleks konventsiooni I liites esinevad viited direktiivile 95/46/EÜ asendada viidetega määrusele (EL) 2016/679. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679, (2) millega kehtestati isikuandmete kaitse õigusraamistik liidus, jõustus 24. mail 2018. Selle määrusega tunnistati kehtetuks selle valdkonna varasem õigusakt – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ (3). Järelikult tuleks konventsiooni I liites esinevad viited direktiivile 95/46/EÜ asendada viidetega määrusele (EL) 2016/679.

| (4) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (4) artiklit 84, milles on sätestatud tingimused, mida taotlejad peavad täitma, et saada luba vähendatud summaga üldtagatise esitamiseks või tagatise esitamisest loobumiseks, on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/1118 (5). Muudatus seisnes piisavate rahaliste vahendite nõude kui eraldiseisva tingimuse väljajätmises, kuna praktiline kogemus näitas, et tingimust tõlgendati liiga piiravalt ja selle rakendamisel vaadeldi ainult raha kättesaadavust. Seetõttu tuleks hinnang ettevõtja suutlikkuse kohta maksta võlg täies ulatuses tagasi lisada tema finantssuutlikkuse hindamisse. Konventsiooni I liite artikkel 75 on samalaadne delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikliga 84, mistõttu tuleks seda vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (4) artiklit 84, milles on sätestatud tingimused, mida taotlejad peavad täitma, et saada luba vähendatud summaga üldtagatise esitamiseks või tagatise esitamisest loobumiseks, on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/1118 (5). Muudatus seisnes piisavate rahaliste vahendite nõude kui eraldiseisva tingimuse väljajätmises, kuna praktiline kogemus näitas, et tingimust tõlgendati liiga piiravalt ja selle rakendamisel vaadeldi ainult raha kättesaadavust. Seetõttu tuleks hinnang ettevõtja suutlikkuse kohta maksta võlg täies ulatuses tagasi lisada tema finantssuutlikkuse hindamisse. Konventsiooni I liite artikkel 75 on samalaadne delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikliga 84, mistõttu tuleks seda vastavalt muuta.

| (5) | Tingimused, mille alusel T2 koridori kaudu veetav kaup säilitab liidu kauba tollistaatuse, on praegu kehtestatud konventsiooni II liite I jaotise artiklis 2a, mida kohaldatakse ainult kauba suhtes, mis ei ole suunatud ekspordiprotseduurile. T2 koridori kaudu veetava liidu kauba suhtes sellist piirangut kehtestada ei soovitud. Seepärast tuleks konventsiooni II liite artikkel 2a jätta I jaotisest välja ning uus artikkel tuleks lisada uude Ia jaotisse, mille alusel sellist piirangut ei kohaldataks. |
| --- | --- |

(5)

Tingimused, mille alusel T2 koridori kaudu veetav kaup säilitab liidu kauba tollistaatuse, on praegu kehtestatud konventsiooni II liite I jaotise artiklis 2a, mida kohaldatakse ainult kauba suhtes, mis ei ole suunatud ekspordiprotseduurile. T2 koridori kaudu veetava liidu kauba suhtes sellist piirangut kehtestada ei soovitud. Seepärast tuleks konventsiooni II liite artikkel 2a jätta I jaotisest välja ning uus artikkel tuleks lisada uude Ia jaotisse, mille alusel sellist piirangut ei kohaldataks.

| (6) | Pärast seda, kui Põhja-Makedoonia teatas ÜRO-le ja ELile Prespa kokkuleppe jõustumisest, kannab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik alates 15. veebruarist 2019 nime Põhja-Makedoonia Vabariik. Seepärast tuleks muuta konventsiooni III ja IIIa liiteid, et kajastada riigi nime ja koodi muutust. |
| --- | --- |

(6)

Pärast seda, kui Põhja-Makedoonia teatas ÜRO-le ja ELile Prespa kokkuleppe jõustumisest, kannab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik alates 15. veebruarist 2019 nime Põhja-Makedoonia Vabariik. Seepärast tuleks muuta konventsiooni III ja IIIa liiteid, et kajastada riigi nime ja koodi muutust.

| (7) | Konventsiooni tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Konventsiooni tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Konventsiooni I liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse A lisale.

2.   Konventsiooni II liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse B lisale.

3.   Konventsiooni III liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse C lisale.

4.   Konventsiooni IIIa liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse D lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Skopje, 4. detsember 2019

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Gjoko TANASOSKI

---

(1)  
  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

3

(4)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 7. juuni 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1118, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 seoses üldtagatise suuruse vähendamise ja tagatisest vabastamise tingimustega (ELT L 204, 13.8.2018, lk 11).

5

---

A LISA

Konventsiooni I liidet muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Konventsiooniosalised tagavad, et konventsiooni kohaldamise käigus vahetatud isikuandmete töötlemine toimub kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (1). |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).“
  "

| 2) | Artikli 13 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kauba vedu õhuteed pidi, kui kasutatakse lennutranspordis transiidideklaratsioonina kasutataval elektroonilisel transpordidokumendil põhinevat transiidiprotseduuri;“. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 13 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kauba vedu õhuteed pidi, kui kasutatakse lennutranspordis transiidideklaratsioonina kasutataval elektroonilisel transpordidokumendil põhinevat transiidiprotseduuri;“.

| 3) | Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | õhuteed pidi veetava kauba puhul paberipõhise ühistransiidiprotseduuri kasutamine;“ |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

õhuteed pidi veetava kauba puhul paberipõhise ühistransiidiprotseduuri kasutamine;“

| b) | lõike 3 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teine lõik jäetakse välja.

| 4) | Artikli 57 lõike 3 punkt b jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

Artikli 57 lõike 3 punkt b jäetakse välja.

| 5) | Artikli 75 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti a alapunkt vi jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 75 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti a alapunkt vi jäetakse välja;

| b) | punkti b alapunkt vii jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

punkti b alapunkt vii jäetakse välja;

| c) | punkti c alapunkt xii jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

punkti c alapunkt xii jäetakse välja.

| 6) | Artiklisse 75 lisatakse lõige 3:






  „3. | Kui toll kontrollib, kas taotlejal on piisav finantssuutlikkus, et saada luba vähendatud summaga üldtagatise esitamiseks või tagatise esitamisest loobumiseks, nagu on nõutud lõike 2 punkti a alapunktis v, lõike 2 punkti b alapunktis vi ja lõike 2 punkti c alapunktis xi, võtab ta arvesse taotleja suutlikkust täita oma kohustus tasuda oma võlad ja muud võimalikud tasumisele kuuluvad maksud, mida kõnealune tagatis ei kata.
  Toll võib põhjendatud juhtudel võtta arvesse selliste võlgade tekkimise riski, pidades silmas taotleja tolliga seotud äritegevuse liiki ja mahtu ning nende kaupade liiki, mille jaoks tagatist taotletakse.“ |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklisse 75 lisatakse lõige 3:

„3.

Toll võib põhjendatud juhtudel võtta arvesse selliste võlgade tekkimise riski, pidades silmas taotleja tolliga seotud äritegevuse liiki ja mahtu ning nende kaupade liiki, mille jaoks tagatist taotletakse.“

| 7) | VII peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:



  „Õhuteed pidi veetava kauba paberipõhine ühistransiidiprotseduur ja lennutranspordis transiidideklaratsioonina kasutataval elektroonilisel transpordidokumendil põhinev ühistransiidiprotseduur“. |
| --- | --- |

7)

VII peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„Õhuteed pidi veetava kauba paberipõhine ühistransiidiprotseduur ja lennutranspordis transiidideklaratsioonina kasutataval elektroonilisel transpordidokumendil põhinev ühistransiidiprotseduur“.

| 8) | Artikkel 111 jäetakse välja. |
| --- | --- |

8)

Artikkel 111 jäetakse välja.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).“
  “

---

B LISA

Konventsiooni II liidet muudetakse järgmiselt.

| 1) | I jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  LIIDU KAUBA TOLLISTAATUSE TÕEND
  “. |
| --- | --- |

1)

I jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  LIIDU KAUBA TOLLISTAATUSE TÕEND
  “.

| 2) | Artikkel 2a jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 2a jäetakse välja.

| 3) | Lisatakse Ia jaotis:

  „Ia JAOTIS

  T2 KORIDORI KAUDU VEETAVA KAUBA PUHUL LIIDU KAUBA TOLLISTAATUSE MITTEMUUTMIST KÄSITLEVAD SÄTTED


  Artikkel 21a
  Liidu kauba tollistaatuse eeldus

  1.   Raudteed pidi veetav liidu kauba tollistaatusega kaup võib liikuda kahe liidu tolliterritooriumil asuva punkti vahel, ilma et kauba suhtes kohaldataks tolliprotseduuri, ning kõnealust kaupa võib vedada läbi ühistransiidiprotseduuri riigi territooriumi, ilma et kauba tollistaatus muutuks, juhul kui:






  a) | kaupa veetakse üheainsa veodokumendi alusel, mis on välja antud Euroopa Liidu liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse Ia jaotis:

„Ia JAOTIS

T2 KORIDORI KAUDU VEETAVA KAUBA PUHUL LIIDU KAUBA TOLLISTAATUSE MITTEMUUTMIST KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 21a

Liidu kauba tollistaatuse eeldus

1.   Raudteed pidi veetav liidu kauba tollistaatusega kaup võib liikuda kahe liidu tolliterritooriumil asuva punkti vahel, ilma et kauba suhtes kohaldataks tolliprotseduuri, ning kõnealust kaupa võib vedada läbi ühistransiidiprotseduuri riigi territooriumi, ilma et kauba tollistaatus muutuks, juhul kui:

a)

kaupa veetakse üheainsa veodokumendi alusel, mis on välja antud Euroopa Liidu liikmesriigis;

| b) | kõnealusel veodokumendil on märge „T2-Corridor“; |
| --- | --- |

b)

kõnealusel veodokumendil on märge „T2-Corridor“;

| c) | transiiti läbi ühistransiidiprotseduuri riigi jälgitakse kõnealuse ühistransiidiprotseduuri riigi elektroonilise süsteemi abil ning |
| --- | --- |

c)

transiiti läbi ühistransiidiprotseduuri riigi jälgitakse kõnealuse ühistransiidiprotseduuri riigi elektroonilise süsteemi abil ning

| d) | asjaomane raudteeveo-ettevõtja on saanud ühistransiidiprotseduuri riigilt, mille territooriumi läbitakse, loa kasutada protseduuri „T2-Corridor“.

  2.   Ühistransiidiprotseduuri riik annab konventsiooni artiklis 14 osutatud ühiskomiteele või komitee poolt kõnealuse artikli lõike 5 alusel loodud töörühmale teavet elektroonilise seiresüsteemi üksikasjade kohta ning raudteeveo-ettevõtjate kohta, kellel on luba kasutada käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud protseduuri.“ |
| --- | --- |

d)

asjaomane raudteeveo-ettevõtja on saanud ühistransiidiprotseduuri riigilt, mille territooriumi läbitakse, loa kasutada protseduuri „T2-Corridor“.

2.   Ühistransiidiprotseduuri riik annab konventsiooni artiklis 14 osutatud ühiskomiteele või komitee poolt kõnealuse artikli lõike 5 alusel loodud töörühmale teavet elektroonilise seiresüsteemi üksikasjade kohta ning raudteeveo-ettevõtjate kohta, kellel on luba kasutada käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud protseduuri.“

---

C LISA

Konventsiooni III liidet muudetakse järgmiselt.

| 1) | B1 lisas asendatakse sõnad „MK (1) Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik“ sõnadega „MK Põhja-Makedoonia“ ja joonealune märkus (1) jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

B1 lisas asendatakse sõnad „MK (1) Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik“ sõnadega „MK Põhja-Makedoonia“ ja joonealune märkus (1) jäetakse välja.

| 2) | B6 lisa III jaotises asendatakse kood „MK (1)“
  koodiga „MK“. |
| --- | --- |

2)

B6 lisa III jaotises asendatakse kood „MK (1)“
  koodiga „MK“.

| 3) | C1 lisa punktis 1 asendatakse sõnad „endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi“ sõnadega „Põhja-Makedoonia Vabariigi“. |
| --- | --- |

3)

C1 lisa punktis 1 asendatakse sõnad „endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi“ sõnadega „Põhja-Makedoonia Vabariigi“.

| 4) | C2 lisa punktis 1 asendatakse sõnad „endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi“ sõnadega „Põhja-Makedoonia Vabariigi“. |
| --- | --- |

4)

C2 lisa punktis 1 asendatakse sõnad „endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi“ sõnadega „Põhja-Makedoonia Vabariigi“.

| 5) | C4 lisa punktis 1 asendatakse sõnad „endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi“ sõnadega „Põhja-Makedoonia Vabariigi“. |
| --- | --- |

5)

C4 lisa punktis 1 asendatakse sõnad „endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi“ sõnadega „Põhja-Makedoonia Vabariigi“.

| 6) | C5 lisa real 7 asendatakse sõnad „endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik“ sõnadega „Põhja-Makedoonia“. |
| --- | --- |

6)

C5 lisa real 7 asendatakse sõnad „endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik“ sõnadega „Põhja-Makedoonia“.

| 7) | C6 lisa real 6 asendatakse sõnad „endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik“ sõnadega „Põhja-Makedoonia“. |
| --- | --- |

7)

C6 lisa real 6 asendatakse sõnad „endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik“ sõnadega „Põhja-Makedoonia“.

---

D LISA

Konventsiooni IIIa liite A1a lisa IV jaotises asendatakse kood „MK (1)
  “ koodiga „MK“.

---

Parandused

| 3.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/53

---

Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud direktiivi (EL) 2020/362 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa seoses erandiga, mis seisneb kuuevalentse kroomi kasutamises autoelamute absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi korrosioonitõrjevahendina) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 67, 5. märts 2020
  )

Leheküljel 118 lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisa kanne 14 asendatakse järgmisega:

| „14. Kuuevalentne kroom korrosioonitõrjevahendina absorptsioonkülmiku süsinikterasest jahutussüsteemi jahutuslahuses sisaldusega kuni 0,75 massiprotsenti, | | X“ |
| --- | --- | --- |
| i) | kui absorptsioonkülmik on ette nähtud töötamiseks täielikult või osaliselt elekterküttekehaga, mille kasutatav keskmine elektrisisendvõimsus on püsivatel töötingimustel < 75 W; |

„14. Kuuevalentne kroom korrosioonitõrjevahendina absorptsioonkülmiku süsinikterasest jahutussüsteemi jahutuslahuses sisaldusega kuni 0,75 massiprotsenti,

X“

i)

kui absorptsioonkülmik on ette nähtud töötamiseks täielikult või osaliselt elekterküttekehaga, mille kasutatav keskmine elektrisisendvõimsus on püsivatel töötingimustel < 75 W;

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2020 ja nende sõidukite varuosad

| ii) | kui absorptsioonkülmik on ette nähtud töötamiseks täielikult või osaliselt elekterküttekehaga, mille kasutatav keskmine elektrisisendvõimsus on püsivatel töötingimustel ≥ 75 W; |
| --- | --- |

ii)

kui absorptsioonkülmik on ette nähtud töötamiseks täielikult või osaliselt elekterküttekehaga, mille kasutatav keskmine elektrisisendvõimsus on püsivatel töötingimustel ≥ 75 W;

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2026 ja nende sõidukite varuosad

| iii) | ette nähtud töötamiseks täielikult mitteelektrilise kütteseadmega. |
| --- | --- |

iii)

ette nähtud töötamiseks täielikult mitteelektrilise kütteseadmega.

---