# Eiropas Savienības L 94/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 94 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 27. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 94

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 27. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/445 (2019. gada 15. oktobris), ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/446 (2019. gada 15. oktobris), ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām | 3 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/447 (2019. gada 16. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kritēriju precizēšanu, lai noteiktu pasākumus, kuri pienācīgi mazina darījuma partnera kredītrisku, kas saistīts ar nodrošinātajām obligācijām un vērtspapīrošanas darījumiem, un ar ko groza Deleģētās regulas (ES) 2015/2205 un (ES) 2016/1178 (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/448 (2019. gada 17. decembris), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/2251 groza attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem piemērotās procedūras specifikāciju saistībā ar dažiem vienkāršiem, pārredzamiem un standartizētiem vērtspapīrošanas darījumiem riska ierobežošanas nolūkā (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/449 (2020. gada 25. marts), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 11 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2020/450 (2020. gada 22. janvāris) par atbalsta shēmu SA.29150 – 2010/C (ex 2010/NN), ko īstenoja Vācija nodokļu zaudējumu pārnešanai grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā (Sanierungsklausel)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 254)

   (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/451 (2020. gada 26. marts), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1985)

   (
  1
  ) | 23 |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | * | Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja Valdes lēmums (2020. gada 26. marts) par iekšējiem noteikumiem attiecībā uz datu subjektu noteiktu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi kā daļu no Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja darbības | 46 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/445 (2019. gada 15. oktobris), ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/446 (2019. gada 15. oktobris), ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām

3

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/447 (2019. gada 16. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kritēriju precizēšanu, lai noteiktu pasākumus, kuri pienācīgi mazina darījuma partnera kredītrisku, kas saistīts ar nodrošinātajām obligācijām un vērtspapīrošanas darījumiem, un ar ko groza Deleģētās regulas (ES) 2015/2205 un (ES) 2016/1178 (
  1
  )

1

5

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/448 (2019. gada 17. decembris), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/2251 groza attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem piemērotās procedūras specifikāciju saistībā ar dažiem vienkāršiem, pārredzamiem un standartizētiem vērtspapīrošanas darījumiem riska ierobežošanas nolūkā (
  1
  )

1

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/449 (2020. gada 25. marts), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

11

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2020/450 (2020. gada 22. janvāris) par atbalsta shēmu SA.29150 – 2010/C (ex 2010/NN), ko īstenoja Vācija nodokļu zaudējumu pārnešanai grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā (Sanierungsklausel)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 254)

   (
  1
  )

Sanierungsklausel

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 254)

1

14

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/451 (2020. gada 26. marts), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1985)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1985)

1

23

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

*

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja Valdes lēmums (2020. gada 26. marts) par iekšējiem noteikumiem attiecībā uz datu subjektu noteiktu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi kā daļu no Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja darbības

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 27.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/445

(2019. gada 15. oktobris),

ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, groza Padomes Lēmumu 2008/381/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumus Nr. 573/2007/EK un Nr. 575/2007/EK un Padomes Lēmumu 2007/435/EK (1), un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 514/2014 (2) 15. pantā minētās starpposma pārskatīšanas kontekstā tika apzinātas dalībvalstu vajadzības pēc papildu finansējuma patvēruma, migrācijas un integrācijas jomā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 514/2014 (2) 15. pantā minētās starpposma pārskatīšanas kontekstā tika apzinātas dalībvalstu vajadzības pēc papildu finansējuma patvēruma, migrācijas un integrācijas jomā.

| (2) | Starpposma pārskatīšanā tika norādīts, ka jāsniedz pienācīgs finansiāls atbalsts saistībā ar uzņemšanas, izmitināšanas un aizturēšanas vietām un attiecīgajiem pakalpojumiem, ko sniedz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atrodas dalībvalstī un neatbilst vai vairs neatbilst dalībvalsts ieceļošanas vai uzturēšanās nosacījumiem, kā arī saistībā ar atbalstu, kas paredzēts starptautiskās aizsardzības saņēmēju mājoklim. |
| --- | --- |

(2)

Starpposma pārskatīšanā tika norādīts, ka jāsniedz pienācīgs finansiāls atbalsts saistībā ar uzņemšanas, izmitināšanas un aizturēšanas vietām un attiecīgajiem pakalpojumiem, ko sniedz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atrodas dalībvalstī un neatbilst vai vairs neatbilst dalībvalsts ieceļošanas vai uzturēšanās nosacījumiem, kā arī saistībā ar atbalstu, kas paredzēts starptautiskās aizsardzības saņēmēju mājoklim.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 516/2014 II pielikumā ietvertajā sarakstā ir uzskaitītas astoņas konkrētās darbības, par kurām dalībvalstis saņem papildu finansējumu, no kurām sešas ir kopīgas darbības, kurās iesaistītas vairākas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 516/2014 II pielikumā ietvertajā sarakstā ir uzskaitītas astoņas konkrētās darbības, par kurām dalībvalstis saņem papildu finansējumu, no kurām sešas ir kopīgas darbības, kurās iesaistītas vairākas dalībvalstis.

| (4) | Izmantojot konkrēto darbību pašreizējo sarakstu, nevar pienācīgi pievērsties politikas norisēm un finansējuma vajadzībām, kas atklātas starpposma pārskatīšanas kontekstā. Tāpēc minētā saraksta grozīšana ir labākais veids, kā apmierināt vajadzības, kas apzinātas Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu ietvaros. |
| --- | --- |

(4)

Izmantojot konkrēto darbību pašreizējo sarakstu, nevar pienācīgi pievērsties politikas norisēm un finansējuma vajadzībām, kas atklātas starpposma pārskatīšanas kontekstā. Tāpēc minētā saraksta grozīšana ir labākais veids, kā apmierināt vajadzības, kas apzinātas Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu ietvaros.

| (5) | Jaunā konkrētā darbība, ko pievieno Regulas (ES) Nr. 516/2014 II pielikumam, palīdzēs panākt migrācijas plūsmu efektīvu pārvaldību. Tā atbilst minētās regulas konkrētajam, 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētajam mērķim, proti, stiprināt solidaritāti starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(5)

Jaunā konkrētā darbība, ko pievieno Regulas (ES) Nr. 516/2014 II pielikumam, palīdzēs panākt migrācijas plūsmu efektīvu pārvaldību. Tā atbilst minētās regulas konkrētajam, 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētajam mērķim, proti, stiprināt solidaritāti starp dalībvalstīm.

| (6) | Tādas jaunas konkrētās darbības pievienošana, kura atspoguļo nesenās politikas norises un dalībvalstu finansējuma vajadzības, radīs būtisku pievienoto vērtību, jo tā palīdzēs mazināt spiedienu uz tām dalībvalstīm, kuras visvairāk skar migrācijas un patvēruma meklētāju plūsmas, un tādējādi uz Savienību kopumā. |
| --- | --- |

(6)

Tādas jaunas konkrētās darbības pievienošana, kura atspoguļo nesenās politikas norises un dalībvalstu finansējuma vajadzības, radīs būtisku pievienoto vērtību, jo tā palīdzēs mazināt spiedienu uz tām dalībvalstīm, kuras visvairāk skar migrācijas un patvēruma meklētāju plūsmas, un tādējādi uz Savienību kopumā.

| (7) | Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šo konkrēto darbību un ņemot vērā apzinātās steidzamās finansējuma vajadzības, regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(7)

Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šo konkrēto darbību un ņemot vērā apzinātās steidzamās finansējuma vajadzības, regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (8) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 516/2014, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 516/2014,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 516/2014 II pielikumā pievieno šādu 9. punktu:

| “9. | Dalībvalstīs, kuras saskaras ar lielu un/vai nesamērīgu migrācijas spiedienu, pienācīgu uzņemšanas, izmitināšanas un aizturēšanas vietu izveide, attīstīšana un darbība un attiecīgie pakalpojumi, ko sniedz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atrodas dalībvalstī un neatbilst vai vairs neatbilst dalībvalsts ieceļošanas un/vai uzturēšanās nosacījumiem, kā arī atbalsts, kas paredzēts starptautiskās aizsardzības saņēmēju mājoklim.” |
| --- | --- |

“9.

Dalībvalstīs, kuras saskaras ar lielu un/vai nesamērīgu migrācijas spiedienu, pienācīgu uzņemšanas, izmitināšanas un aizturēšanas vietu izveide, attīstīšana un darbība un attiecīgie pakalpojumi, ko sniedz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atrodas dalībvalstī un neatbilst vai vairs neatbilst dalībvalsts ieceļošanas un/vai uzturēšanās nosacījumiem, kā arī atbalsts, kas paredzēts starptautiskās aizsardzības saņēmēju mājoklim.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2019. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 150, 20.5.2014., 168. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

2

---

| 27.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/3

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/446

(2019. gada 15. oktobris),

ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 514/2014 (2) 15. pantā minētās starpposma pārskatīšanas kontekstā tika apzinātas dalībvalstu vajadzības pēc papildu finansējuma robežu pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 514/2014 (2) 15. pantā minētās starpposma pārskatīšanas kontekstā tika apzinātas dalībvalstu vajadzības pēc papildu finansējuma robežu pārvaldības jomā.

| (2) | Starpposma pārskatīšanā tika konstatēta vajadzība piešķirt pienācīgu finansiālu atbalstu robežkontroles darbībām, jo īpaši karsto punktu zonās, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1624 (3) 2. panta 10. punktā, kā arī citos pierobežas reģionos, kuri saskaras ar līdzīgu esošu vai iespējamu lielu un nesamērīgu migrācijas spiedienu. |
| --- | --- |

(2)

Starpposma pārskatīšanā tika konstatēta vajadzība piešķirt pienācīgu finansiālu atbalstu robežkontroles darbībām, jo īpaši karsto punktu zonās, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1624 (3) 2. panta 10. punktā, kā arī citos pierobežas reģionos, kuri saskaras ar līdzīgu esošu vai iespējamu lielu un nesamērīgu migrācijas spiedienu.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 515/2014 II pielikumā ietvertajā sarakstā ir uzskaitītas divas konkrētās darbības, par kurām dalībvalstis saņem papildu finansējumu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 515/2014 II pielikumā ietvertajā sarakstā ir uzskaitītas divas konkrētās darbības, par kurām dalībvalstis saņem papildu finansējumu.

| (4) | Izmantojot konkrēto darbību pašreizējo sarakstu, nevar pienācīgi novirzīt finansējumu, kas paredzēts darbībām, kuru mērķis ir pastiprināt robežkontroles spējas un īstenot karsto punktu pieeju vai līdzīgu pieeju. Tāpēc minētā saraksta grozīšana ir labākais veids, kā apmierināt vajadzības, kas apzinātas Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumenta mērķu ietvaros. |
| --- | --- |

(4)

Izmantojot konkrēto darbību pašreizējo sarakstu, nevar pienācīgi novirzīt finansējumu, kas paredzēts darbībām, kuru mērķis ir pastiprināt robežkontroles spējas un īstenot karsto punktu pieeju vai līdzīgu pieeju. Tāpēc minētā saraksta grozīšana ir labākais veids, kā apmierināt vajadzības, kas apzinātas Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumenta mērķu ietvaros.

| (5) | Jaunā konkrētā darbība, ko pievieno Regulas (ES) Nr. 515/2014 II pielikumam, palīdzēs panākt Savienības ārējo robežu efektīvu kontroli. Tā atbilst minētās regulas konkrētajam, 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam mērķim, proti, atbalstīt robežu integrētu pārvaldību, atvieglinot piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai personām, kurām tā vajadzīga. |
| --- | --- |

(5)

Jaunā konkrētā darbība, ko pievieno Regulas (ES) Nr. 515/2014 II pielikumam, palīdzēs panākt Savienības ārējo robežu efektīvu kontroli. Tā atbilst minētās regulas konkrētajam, 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam mērķim, proti, atbalstīt robežu integrētu pārvaldību, atvieglinot piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai personām, kurām tā vajadzīga.

| (6) | Tādas jaunas konkrētās darbības pievienošana, kura atspoguļo nesenās politikas norises un dalībvalstu finansējuma vajadzības, radīs būtisku pievienoto vērtību, jo tā palīdzēs mazināt spiedienu uz tām dalībvalstīm, kuras visvairāk skar migrācijas un patvēruma meklētāju plūsmas, un tādējādi uz Savienību kopumā. |
| --- | --- |

(6)

Tādas jaunas konkrētās darbības pievienošana, kura atspoguļo nesenās politikas norises un dalībvalstu finansējuma vajadzības, radīs būtisku pievienoto vērtību, jo tā palīdzēs mazināt spiedienu uz tām dalībvalstīm, kuras visvairāk skar migrācijas un patvēruma meklētāju plūsmas, un tādējādi uz Savienību kopumā.

| (7) | Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šo konkrēto darbību un ņemot vērā apzinātās steidzamās finansējuma vajadzības, regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(7)

Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šo konkrēto darbību un ņemot vērā apzinātās steidzamās finansējuma vajadzības, regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (8) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 515/2014, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 515/2014,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 515/2014 II pielikumā pievieno šādu 3. punktu:

| “3. | ARobežkontroles darbības (piemēram, robežpārbaudes un robežu uzraudzības pasākumi) reģionos, kuri saskaras ar pašreizēju vai iespējamu lielu un/vai nesamērīgu migrācijas spiedienu, tostarp darbības, kas saistītas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1624 (*1) 2. panta 10. punktā definēto karsto punktu zonu izveidi, attīstīšanu un darbību, kā arī vajadzības gadījumā – atbalsts robežu pārvaldības darbībām trešās valstīs. |
| --- | --- |

“3.

ARobežkontroles darbības (piemēram, robežpārbaudes un robežu uzraudzības pasākumi) reģionos, kuri saskaras ar pašreizēju vai iespējamu lielu un/vai nesamērīgu migrācijas spiedienu, tostarp darbības, kas saistītas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1624 (*1) 2. panta 10. punktā definēto karsto punktu zonu izveidi, attīstīšanu un darbību, kā arī vajadzības gadījumā – atbalsts robežu pārvaldības darbībām trešās valstīs.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2019. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regula (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.).

3

---

| 27.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/5

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/447

(2019. gada 16. decembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kritēriju precizēšanu, lai noteiktu pasākumus, kuri pienācīgi mazina darījuma partnera kredītrisku, kas saistīts ar nodrošinātajām obligācijām un vērtspapīrošanas darījumiem, un ar ko groza Deleģētās regulas (ES) 2015/2205 un (ES) 2016/1178

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 4. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2402 (2) tika grozīta Regula (ES) Nr. 648/2012, lai minētajā regulā iekļautu konkrētus nosacījumus, saskaņā ar kuriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, ko noslēgušas nodrošināto obligāciju sabiedrības saistībā ar nodrošinātajām obligācijām, un ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, ko noslēgušas īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanas darījumiem, var atbrīvot no tīrvērtes pienākuma. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2402 (2) tika grozīta Regula (ES) Nr. 648/2012, lai minētajā regulā iekļautu konkrētus nosacījumus, saskaņā ar kuriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, ko noslēgušas nodrošināto obligāciju sabiedrības saistībā ar nodrošinātajām obligācijām, un ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, ko noslēgušas īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanas darījumiem, var atbrīvot no tīrvērtes pienākuma.

| (2) | Komisijas Deleģētajās regulās (ES) 2015/2205 (3) un (ES) 2016/1178 (4) jau ir ietverti vairāki nosacījumi, saskaņā ar kuriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, ko noslēgusi nodrošināto obligāciju sabiedrība saistībā ar nodrošinātu obligāciju, var atbrīvot no tīrvērtes pienākuma. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Deleģētajās regulās (ES) 2015/2205 (3) un (ES) 2016/1178 (4) jau ir ietverti vairāki nosacījumi, saskaņā ar kuriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, ko noslēgusi nodrošināto obligāciju sabiedrība saistībā ar nodrošinātu obligāciju, var atbrīvot no tīrvērtes pienākuma.

| (3) | Pastāv zināma aizstājamība starp ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, ko noslēgušas nodrošināto obligāciju sabiedrības saistībā ar nodrošinātajām obligācijām, no vienas puses, un ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, ko noslēgušas īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanas darījumiem, no otras puses. Lai izvairītos no iespējamiem izkropļojumiem vai arbitrāžas, tīrvērtes pienākuma piemērošanas procedūrai vajadzētu būt konsekventai. |
| --- | --- |

(3)

Pastāv zināma aizstājamība starp ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, ko noslēgušas nodrošināto obligāciju sabiedrības saistībā ar nodrošinātajām obligācijām, no vienas puses, un ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, ko noslēgušas īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanas darījumiem, no otras puses. Lai izvairītos no iespējamiem izkropļojumiem vai arbitrāžas, tīrvērtes pienākuma piemērošanas procedūrai vajadzētu būt konsekventai.

| (4) | Tāpēc, ņemot vērā arī grozījumu, kas Regulā (ES) Nr. 648/2012 veikts ar Regulu (ES) 2017/2402, ir lietderīgi no Deleģētajām regulām (ES) 2015/2205 un (ES) 2016/1178 svītrot visus nosacījumus, saskaņā ar kuriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kurus ir noslēgusi nodrošināto obligāciju sabiedrība saistībā ar nodrošināto obligāciju, var atbrīvot no tīrvērtes pienākuma, un iekļaut šos nosacījumus jaunā deleģētā regulā, kurā ietverti arī nosacījumi, saskaņā ar kuriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, ko noslēgusi īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanu, var atbrīvot no minētā tīrvērtes pienākuma. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc, ņemot vērā arī grozījumu, kas Regulā (ES) Nr. 648/2012 veikts ar Regulu (ES) 2017/2402, ir lietderīgi no Deleģētajām regulām (ES) 2015/2205 un (ES) 2016/1178 svītrot visus nosacījumus, saskaņā ar kuriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kurus ir noslēgusi nodrošināto obligāciju sabiedrība saistībā ar nodrošināto obligāciju, var atbrīvot no tīrvērtes pienākuma, un iekļaut šos nosacījumus jaunā deleģētā regulā, kurā ietverti arī nosacījumi, saskaņā ar kuriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, ko noslēgusi īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanu, var atbrīvot no minētā tīrvērtes pienākuma.

| (5) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2015/2205 un Deleģētā regula (ES) 2016/1178 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2015/2205 un Deleģētā regula (ES) 2016/1178 būtu attiecīgi jāgroza,

| (6) | Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir iesniegušas Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir iesniegušas Eiropas Komisijai.

| (7) | Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir veikušas atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, un ir analizējušas iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus. Eiropas uzraudzības iestādes ir arī pieprasījušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (6) 37. pantu izveidotās Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas un Aroda pensiju nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (7) 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir veikušas atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, un ir analizējušas iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus. Eiropas uzraudzības iestādes ir arī pieprasījušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (6) 37. pantu izveidotās Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas un Aroda pensiju nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (7) 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kritēriji, saskaņā ar kuriem nosaka, kuri pasākumi saistībā ar nodrošinātajām obligācijām mazina darījuma partnera kredītrisku

Pasākumi saistībā ar nodrošinātajām obligācijām ir uzskatāmi par tādiem, kas pienācīgi mazina darījuma partnera kredītrisku, ja ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, ko noslēgušas nodrošināto obligāciju sabiedrības saistībā ar nodrošinātajām obligācijām, atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem:

| a) | minētie līgumi ir reģistrēti vai pierakstīti nodrošinātās obligācijas nodrošinājuma portfelī saskaņā ar valsts tiesību aktiem par nodrošinātajām obligācijām; |
| --- | --- |

a)

minētie līgumi ir reģistrēti vai pierakstīti nodrošinātās obligācijas nodrošinājuma portfelī saskaņā ar valsts tiesību aktiem par nodrošinātajām obligācijām;

| b) | nodrošinātu obligāciju emitenta vai nodrošinājuma portfeļa noregulējuma vai maksātnespējas gadījumā minēto līgumu darbība netiek izbeigta; |
| --- | --- |

b)

nodrošinātu obligāciju emitenta vai nodrošinājuma portfeļa noregulējuma vai maksātnespējas gadījumā minēto līgumu darbība netiek izbeigta;

| c) | ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar nodrošināto obligāciju emitentiem vai nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfeļiem, darījumu partnera rangs ir vismaz līdzvērtīgs (pari-passu) nodrošināto obligāciju turētāju rangam, ja vien nav tā, ka ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar nodrošināto obligāciju emitentiem vai nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfeļiem, darījumu partneris nepilda savas saistības, ir ietekmētā puse vai atsakās no šāda līdzvērtīga ranga; |
| --- | --- |

c)

ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar nodrošināto obligāciju emitentiem vai nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfeļiem, darījumu partnera rangs ir vismaz līdzvērtīgs (pari-passu) nodrošināto obligāciju turētāju rangam, ja vien nav tā, ka ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar nodrošināto obligāciju emitentiem vai nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfeļiem, darījumu partneris nepilda savas saistības, ir ietekmētā puse vai atsakās no šāda līdzvērtīga ranga;

pari-passu

| d) | uz nodrošināto obligāciju attiecas regulatora prasība par nodrošinājuma attiecību vismaz 102 % apmērā. |
| --- | --- |

d)

uz nodrošināto obligāciju attiecas regulatora prasība par nodrošinājuma attiecību vismaz 102 % apmērā.

2. pants

Kritēriji, saskaņā ar kuriem nosaka, kuri pasākumi saistībā ar vērtspapīrošanas darījumiem mazina darījuma partnera kredītrisku

Uzskata, ka pasākumi attiecībā uz vērtspapīrošanas darījumiem pienācīgi mazina darījuma partnera kredītrisku, ja ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kurus noslēgušas īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanas darījumiem, atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem:

| a) | ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar īpašam nolūkam dibināto sabiedrību, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanu, darījumu partnera rangs ir vismaz līdzvērtīgs (pari-passu) ar visaugstākās prioritātes vērtspapīrošanas laidienu turētājiem, izņemot gadījumus, kad darījuma partneris ārpusbiržas atvasinātajam instrumentam, kas noslēgts ar īpašam nolūkam dibināto sabiedrību, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanu, ir saistības neizpilde vai skartā puse; |
| --- | --- |

a)

ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar īpašam nolūkam dibināto sabiedrību, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanu, darījumu partnera rangs ir vismaz līdzvērtīgs (pari-passu) ar visaugstākās prioritātes vērtspapīrošanas laidienu turētājiem, izņemot gadījumus, kad darījuma partneris ārpusbiržas atvasinātajam instrumentam, kas noslēgts ar īpašam nolūkam dibināto sabiedrību, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanu, ir saistības neizpilde vai skartā puse;

pari-passu

| b) | īpašam nolūkam dibināta sabiedrībai, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanu, ar kuru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums ir saistīts, pastāvīgi piemēro augstākās prioritātes vērtspapīrošanas parādzīmes kredītkvalitātes uzlabojuma līmeni vismaz 2 % apmērā no nesamaksātajām parādzīmēm. |
| --- | --- |

b)

īpašam nolūkam dibināta sabiedrībai, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vērtspapīrošanu, ar kuru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums ir saistīts, pastāvīgi piemēro augstākās prioritātes vērtspapīrošanas parādzīmes kredītkvalitātes uzlabojuma līmeni vismaz 2 % apmērā no nesamaksātajām parādzīmēm.

3. pants

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) 2015/2205

Deleģētās regulas (ES) 2015/2205 1. panta 2. punktu svītro.

4. pants

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) 2016/1178

Deleģētās regulas (ES) 2016/1178 1. panta 2. punktu svītro.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2402 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 347, 28.12.2017., 35. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2205 (2015. gada 6. augusts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par tīrvērtes pienākumu (OV L 314, 1.12.2015., 13. lpp.).

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1178 (2016. gada 10. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par tīrvērtes pienākumu (OV L 195, 20.7.2016., 3. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

7

---

| 27.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/8

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/448

(2019. gada 17. decembris),

ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/2251 groza attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem piemērotās procedūras specifikāciju saistībā ar dažiem vienkāršiem, pārredzamiem un standartizētiem vērtspapīrošanas darījumiem riska ierobežošanas nolūkā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 11. panta 15. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 15. punkts ir grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2402 (2) 42. panta 3. punktu. Minētais grozījums tika izdarīts ar mērķi nodrošināt, ka attiecībā uz maržas prasībām ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem netiek veikta centralizēta tīrvērte, atvasinātajiem instrumentiem saistībā ar segtajām obligācijām un atvasinātajiem instrumentiem saistībā ar vērtspapīrošanas darījumiem, tiek piemērota vienāda pieeja. Tā kā Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3) ir balstīta uz Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 15. punktu, minētā deleģētā regula būtu jāgroza, lai atspoguļotu grozījumus, kas izdarīti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 15. punktā, un tādējādi iekļautu noteikumus par riska mazināšanas metodēm ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem netiek veikta centralizēta tīrvērte un kurus noslēgusi īpašam nolūkam dibināta sabiedrība saistībā ar vērtspapīrošanu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 15. punkts ir grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2402 (2) 42. panta 3. punktu. Minētais grozījums tika izdarīts ar mērķi nodrošināt, ka attiecībā uz maržas prasībām ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem netiek veikta centralizēta tīrvērte, atvasinātajiem instrumentiem saistībā ar segtajām obligācijām un atvasinātajiem instrumentiem saistībā ar vērtspapīrošanas darījumiem, tiek piemērota vienāda pieeja. Tā kā Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3) ir balstīta uz Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 15. punktu, minētā deleģētā regula būtu jāgroza, lai atspoguļotu grozījumus, kas izdarīti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 15. punktā, un tādējādi iekļautu noteikumus par riska mazināšanas metodēm ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem netiek veikta centralizēta tīrvērte un kurus noslēgusi īpašam nolūkam dibināta sabiedrība saistībā ar vērtspapīrošanu.

| (2) | Saskaņā ar grozīto Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 15. punktu šādos noteikumos par riska mazināšanas metodēm attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris un kurus īpašam nolūkam dibināta sabiedrība noslēgusi saistībā ar vērtspapīrošanu, būtu jāņem vērā šķēršļi, ar kuriem, sniedzot nodrošinājumu, saskaras minētās īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kas veic vērtspapīrošanu. Tā kā īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kas veic vērtspapīrošanu, parasti ir strukturētas tā, lai radītu nelielu likviditātes pārpalikumu, tām ir mazāk aktīvu, ko izmantot nodrošinājuma apmaiņai. Minētais šķērslis neļauj īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kas veic vērtspapīrošanu, veikt nodrošinājuma apmaiņu tādā veidā, kas pilnībā atbilst Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Tādēļ saskaņā ar konkrētu nosacījumu kopumu īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vienkāršu, pārredzamu un standartizētu (“VPS”) vērtspapīrošanu nebūtu jāpieprasa sniegt nodrošinājumu. Tam būtu īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar VPS vērtspapīrošanu jāsniedz zināma elastība, vienlaikus nodrošinot to, ka riski to darījumu partneriem ir ierobežoti. Tomēr īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kas veic vērtspapīrošanu, nepastāv ierobežojumi saistībā ar VPS vērtspapīrošanu iekasēt nodrošinājumu no saviem darījumu partneriem un pēc tam noteiktajā termiņā to atgriezt. Tādēļ īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību, kas veic vērtspapīrošanu, darījumu partneriem saistībā ar VPS vērtspapīrošanu ir pieprasīts sniegt mainīgo maržu naudā. Tiem vajadzētu būt tiesībām saņemt atpakaļ daļu vai visu no tās, savukārt īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kas veic vērtspapīrošanu, būtu jāpieprasa iekasēt tikai naudā saņemto mainīgo maržu un sniegt mainīgo maržu par saņemto naudas summu. Tas atbilst Regulas (ES) 2017/2402 41. apsvērumam, kas atsaucas uz nepieciešamību nodrošināt konsekvenci, piemērojot procedūru attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri ir saistīti ar segtajām obligācijām, un atvasinātajiem instrumentiem, kuri ir saistīti ar vērtspapīrošanas darījumiem, attiecībā uz tīrvērtes pienākumu un drošības rezerves noteikšanas (maržas) prasībām, kuras piemēro ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem netiek veikta centralizēta tīrvērte. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar grozīto Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 15. punktu šādos noteikumos par riska mazināšanas metodēm attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris un kurus īpašam nolūkam dibināta sabiedrība noslēgusi saistībā ar vērtspapīrošanu, būtu jāņem vērā šķēršļi, ar kuriem, sniedzot nodrošinājumu, saskaras minētās īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kas veic vērtspapīrošanu. Tā kā īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kas veic vērtspapīrošanu, parasti ir strukturētas tā, lai radītu nelielu likviditātes pārpalikumu, tām ir mazāk aktīvu, ko izmantot nodrošinājuma apmaiņai. Minētais šķērslis neļauj īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kas veic vērtspapīrošanu, veikt nodrošinājuma apmaiņu tādā veidā, kas pilnībā atbilst Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Tādēļ saskaņā ar konkrētu nosacījumu kopumu īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar vienkāršu, pārredzamu un standartizētu (“VPS”) vērtspapīrošanu nebūtu jāpieprasa sniegt nodrošinājumu. Tam būtu īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kas veic vērtspapīrošanu, saistībā ar VPS vērtspapīrošanu jāsniedz zināma elastība, vienlaikus nodrošinot to, ka riski to darījumu partneriem ir ierobežoti. Tomēr īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kas veic vērtspapīrošanu, nepastāv ierobežojumi saistībā ar VPS vērtspapīrošanu iekasēt nodrošinājumu no saviem darījumu partneriem un pēc tam noteiktajā termiņā to atgriezt. Tādēļ īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību, kas veic vērtspapīrošanu, darījumu partneriem saistībā ar VPS vērtspapīrošanu ir pieprasīts sniegt mainīgo maržu naudā. Tiem vajadzētu būt tiesībām saņemt atpakaļ daļu vai visu no tās, savukārt īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kas veic vērtspapīrošanu, būtu jāpieprasa iekasēt tikai naudā saņemto mainīgo maržu un sniegt mainīgo maržu par saņemto naudas summu. Tas atbilst Regulas (ES) 2017/2402 41. apsvērumam, kas atsaucas uz nepieciešamību nodrošināt konsekvenci, piemērojot procedūru attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri ir saistīti ar segtajām obligācijām, un atvasinātajiem instrumentiem, kuri ir saistīti ar vērtspapīrošanas darījumiem, attiecībā uz tīrvērtes pienākumu un drošības rezerves noteikšanas (maržas) prasībām, kuras piemēro ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem netiek veikta centralizēta tīrvērte.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Deleģētā regula (ES) 2016/2251. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Deleģētā regula (ES) 2016/2251.

| (4) | Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde. |
| --- | --- |

(4)

Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde.

| (5) | Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir veikušas atklātas sabiedriskas apspriešanās par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz ko balstās šī regula, analizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu, Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas un Aroda pensiju nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (5) 37. pantu, un Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (6) 37. pantu, |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir veikušas atklātas sabiedriskas apspriešanās par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz ko balstās šī regula, analizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu, Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas un Aroda pensiju nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (5) 37. pantu, un Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (6) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251

Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 iekļauj šādu 30.a pantu:

“30.a pants

Procedūra attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem saistībā ar vērtspapīrošanas darījumiem riska ierobežošanas nolūkā

1.   Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta un ja ir izpildīti šā panta 2. punkta noteikumi, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās saistībā ar ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kurus saistībā ar vērtspapīrošanu noslēgusi īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2402 (*1) 2. panta 1. punktā, un izpildot Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta 5. punkta prasības, var sniegt turpmāk minēto:

| a) | mainīgo maržu nesniedz īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu, bet to iekasē no tās darījumu partnera naudā un nodod atpakaļ tās darījumu partnerim noteiktajā termiņā; |
| --- | --- |

a)

mainīgo maržu nesniedz īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu, bet to iekasē no tās darījumu partnera naudā un nodod atpakaļ tās darījumu partnerim noteiktajā termiņā;

| b) | minēto sākotnējo maržu nesniedz vai neiekasē. |
| --- | --- |

b)

minēto sākotnējo maržu nesniedz vai neiekasē.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | darījumu partnera ārpusbiržas atvasinātā instrumenta līgumā, kuru saistībā ar vērtspapīrošanu noslēgusi īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu, rangs ir vismaz līdzvērtīgs (pari-passu) visaugstākās prioritātes vērtspapīrošanas parādzīmes turētāju rangam, ja attiecīgais darījuma partneris nav ne puse, kas neizpilda saistības, ne skartā puse; |
| --- | --- |

a)

darījumu partnera ārpusbiržas atvasinātā instrumenta līgumā, kuru saistībā ar vērtspapīrošanu noslēgusi īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu, rangs ir vismaz līdzvērtīgs (pari-passu) visaugstākās prioritātes vērtspapīrošanas parādzīmes turētāju rangam, ja attiecīgais darījuma partneris nav ne puse, kas neizpilda saistības, ne skartā puse;

| b) | īpašam nolūkam dibinātajai sabiedrībai, kas veic vērtspapīrošanu, attiecībā uz vērtspapīrošanu, ar kuru ir saistīts ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, pastāvīgi piemēro visaugstākās prioritātes vērtspapīrošanas parādzīmes kredītkvalitātes uzlabojumu vismaz 2 % neizpildīto parādzīmju apmērā; |
| --- | --- |

b)

īpašam nolūkam dibinātajai sabiedrībai, kas veic vērtspapīrošanu, attiecībā uz vērtspapīrošanu, ar kuru ir saistīts ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, pastāvīgi piemēro visaugstākās prioritātes vērtspapīrošanas parādzīmes kredītkvalitātes uzlabojumu vismaz 2 % neizpildīto parādzīmju apmērā;

| c) | savstarpējā ieskaita kopa neietver ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuri nav saistīti ar vērtspapīrošanu. |
| --- | --- |

c)

savstarpējā ieskaita kopa neietver ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuri nav saistīti ar vērtspapīrošanu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012, 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2402, ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 347, 28.12.2017., 35. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2016. gada 4. oktobra Deleģētā regula (ES) 2016/2251, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (OV L 340, 15.12.2016., 9. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

6

---

| 27.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/449

(2020. gada 25. marts),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 ir attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 25. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektore (v. i.)

María Ángeles BENÍTEZ SALAS

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi” | 129,1 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali | 221,8
  198,3
  267,8
  222,3 | 24
  31
  10
  23 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi | 310,6 | 0 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 90

Saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi”

129,1

0

AR

0207 14 10

Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali

221,8

198,3

267,8

222,3

24

31

10

23

AR

BR

CL

TH

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

310,6

0

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).”

1

---

LĒMUMI

| 27.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/14

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2020/450

(2020. gada 22. janvāris)

par atbalsta shēmu SA.29150 – 2010/C (ex 2010/NN), ko īstenoja Vācija nodokļu zaudējumu pārnešanai grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā (Sanierungsklausel)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 254)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad tā aicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar minēto noteikumu (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2009. gada 5. augusta un 2009. gada 30. septembra vēstulēs lūdza Vācijai sniegt informāciju par Likuma par uzņēmumu ienākuma nodokli (Körperschaftsteuergesetz, “KStG”) 8.c pantu. Uz šiem pieprasījumiem Vācijas iestādes atbildēja 2009. gada 20. augusta un 2009. gada 5. novembra vēstulēs. Komisija ar 2010. gada 24. februāra lēmumu (“lēmums par procedūras sākšanu”) sāka Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā noteikto oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz KStG 8.c panta 1.a punktu (Sanierungsklausel). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 5. augusta un 2009. gada 30. septembra vēstulēs lūdza Vācijai sniegt informāciju par Likuma par uzņēmumu ienākuma nodokli (Körperschaftsteuergesetz, “KStG”) 8.c pantu. Uz šiem pieprasījumiem Vācijas iestādes atbildēja 2009. gada 20. augusta un 2009. gada 5. novembra vēstulēs. Komisija ar 2010. gada 24. februāra lēmumu (“lēmums par procedūras sākšanu”) sāka Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā noteikto oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz KStG 8.c panta 1.a punktu (Sanierungsklausel).

Körperschaftsteuergesetz

KStG

KStG

Sanierungsklausel

| (2) | Lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja Vāciju un ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(2)

Lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja Vāciju un ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (3) | Vācijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2010. gada 9. aprīļa vēstulē. |
| --- | --- |

(3)

Vācijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2010. gada 9. aprīļa vēstulē.

| (4) | Tika rīkotas divas sanāksmes ar Vācijas iestādēm – Briselē 2010. gada 9. aprīlī un 2010. gada 3. jūnijā. Vācijas iestādes 2010. gada 2. jūlijā iesniedza papildu informāciju. Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(4)

Tika rīkotas divas sanāksmes ar Vācijas iestādēm – Briselē 2010. gada 9. aprīlī un 2010. gada 3. jūnijā. Vācijas iestādes 2010. gada 2. jūlijā iesniedza papildu informāciju. Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām.

| (5) | Komisija 2011. gada 26. janvārī pieņēma Lēmumu 2011/527/ES (3) (“2011. gada lēmums”), kurā tā norādīja, ka KStG 8.c panta 1.a punkts (Sanierungsklausel) ir valsts atbalsts, ko Vācija īstenoja nelikumīgi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Komisija arī secināja, ka atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar KStG 8.c panta 1.a punktu, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu, konkrēti, ciktāl to nevar atzīt par saderīgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā tas interpretēts pagaidu shēmā (4) (5), un uzdeva atgūt nesaderīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2011. gada 26. janvārī pieņēma Lēmumu 2011/527/ES (3) (“2011. gada lēmums”), kurā tā norādīja, ka KStG 8.c panta 1.a punkts (Sanierungsklausel) ir valsts atbalsts, ko Vācija īstenoja nelikumīgi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Komisija arī secināja, ka atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar KStG 8.c panta 1.a punktu, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu, konkrēti, ciktāl to nevar atzīt par saderīgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā tas interpretēts pagaidu shēmā (4) (5), un uzdeva atgūt nesaderīgo atbalstu.

3

KStG

Sanierungsklausel

KStG

4

5

| (6) | Pēc 2011. gada lēmuma pieņemšanas Vācija un trešās personas iesniedza prasības atcelt 2011. gada lēmumu (6). Vispārējā tiesa 2016. gada 4. februārī noraidīja prasību iesniedzēju argumentus un apstiprināja 2011. gada lēmumu (7). |
| --- | --- |

(6)

Pēc 2011. gada lēmuma pieņemšanas Vācija un trešās personas iesniedza prasības atcelt 2011. gada lēmumu (6). Vispārējā tiesa 2016. gada 4. februārī noraidīja prasību iesniedzēju argumentus un apstiprināja 2011. gada lēmumu (7).

6

7

| (7) | Vācija un divi iespējamie atbalsta saņēmēji (Heitkamp BauHolding GmbH un GFKL Financial Services AG) apstrīdēja Vispārējās tiesas spriedumus. Tiesa 2018. gada 28. jūnijā anulēja Vispārējās tiesas spriedumus un 2011. gada lēmumu (8). Tiesa konstatēja, ka Komisija kļūdījās selektivitātes analīzē, kā atsauces sistēmu izmantojot vienīgi noteikumu, kas liedz pārnest zaudējumus tādu izmaiņu gadījumā, kuras saistītas ar uzņēmuma akciju paketes struktūru (KStG 8.c panta 1. punkts), un neizmantojot vispārējo zaudējumu pārnešanas noteikumu. |
| --- | --- |

(7)

Vācija un divi iespējamie atbalsta saņēmēji (Heitkamp BauHolding GmbH un GFKL Financial Services AG) apstrīdēja Vispārējās tiesas spriedumus. Tiesa 2018. gada 28. jūnijā anulēja Vispārējās tiesas spriedumus un 2011. gada lēmumu (8). Tiesa konstatēja, ka Komisija kļūdījās selektivitātes analīzē, kā atsauces sistēmu izmantojot vienīgi noteikumu, kas liedz pārnest zaudējumus tādu izmaiņu gadījumā, kuras saistītas ar uzņēmuma akciju paketes struktūru (KStG 8.c panta 1. punkts), un neizmantojot vispārējo zaudējumu pārnešanas noteikumu.

Heitkamp BauHolding GmbH

GFKL Financial Services AG

8

KStG

2.   PASĀKUMA/ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

PASĀKUMA/ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

2.1.   Vispārīga informācija

Vispārīga informācija

| (8) | Uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem Vācijā galvenokārt pamatojas uz Likumu par ienākuma nodokli (Einkommensteuergesetz, EStG) un KStG. EStG 10.d panta 2. punktā ir paredzēta iespēja pārnest taksācijas gadā radušos zaudējumus; tas nozīmē, ka saskaņā ar maksātspējas principu nākamajos taksācijas gados ar nodokli apliekamos ienākumus var samazināt, atskaitot iepriekšējos zaudējumus, nepārsniedzot maksimāli pieļaujamo apjomu 1 miljonu euro gadā. Saskaņā ar KStG 8. panta 1. punktu iespēja pārnest zaudējumus attiecas arī uz uzņēmumiem, kurus apliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem Vācijā galvenokārt pamatojas uz Likumu par ienākuma nodokli (Einkommensteuergesetz, EStG) un KStG. EStG 10.d panta 2. punktā ir paredzēta iespēja pārnest taksācijas gadā radušos zaudējumus; tas nozīmē, ka saskaņā ar maksātspējas principu nākamajos taksācijas gados ar nodokli apliekamos ienākumus var samazināt, atskaitot iepriekšējos zaudējumus, nepārsniedzot maksimāli pieļaujamo apjomu 1 miljonu euro gadā. Saskaņā ar KStG 8. panta 1. punktu iespēja pārnest zaudējumus attiecas arī uz uzņēmumiem, kurus apliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli.

Einkommensteuergesetz

EStG

KStG

EStG

KStG

| (9) | Kā norādīja Vācijas iestādes, šāda zaudējumu pārnešana arī izraisīja tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, kas jau sen bija pārtraukuši jebkādu saimniecisko darbību, bet kuri joprojām saglabāja pārnestos zaudējumus. |
| --- | --- |

(9)

Kā norādīja Vācijas iestādes, šāda zaudējumu pārnešana arī izraisīja tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, kas jau sen bija pārtraukuši jebkādu saimniecisko darbību, bet kuri joprojām saglabāja pārnestos zaudējumus.

| (10) | Vācijas parlaments, reaģējot uz tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, 1997. gadā ierobežoja iespēju pārnest zaudējumus, ieviešot KStG 8. panta 4. punktā tā saukto Mantelkaufregelung (“mēteļu pirkšanas noteikums”), kur “mētelis” apzīmē fiktīvu uzņēmumu). Ar šo noteikumu zaudējumu pārnešana tika atļauta vienīgi tiem uzņēmumiem, kuri bija juridiski un ekonomiski identiski zaudējumus cietušajam uzņēmumam. Šajā noteikumā nebija ietverta jēdziena “ekonomiski identisks” definīcija, taču tā pamatā bija viens negatīvs un divi pozitīvi elementi:






  — | uzņēmums nav ekonomiski identisks, ja vairāk nekā puse tā akciju ir nodotas īpašumā citam un ja tas turpina saimniecisko darbību vai to atsāk ar galvenokārt jauniem aktīviem, |
| --- | --- | --- |

(10)

Vācijas parlaments, reaģējot uz tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, 1997. gadā ierobežoja iespēju pārnest zaudējumus, ieviešot KStG 8. panta 4. punktā tā saukto Mantelkaufregelung (“mēteļu pirkšanas noteikums”), kur “mētelis” apzīmē fiktīvu uzņēmumu). Ar šo noteikumu zaudējumu pārnešana tika atļauta vienīgi tiem uzņēmumiem, kuri bija juridiski un ekonomiski identiski zaudējumus cietušajam uzņēmumam. Šajā noteikumā nebija ietverta jēdziena “ekonomiski identisks” definīcija, taču tā pamatā bija viens negatīvs un divi pozitīvi elementi:

KStG

Mantelkaufregelung

—

uzņēmums nav ekonomiski identisks, ja vairāk nekā puse tā akciju ir nodotas īpašumā citam un ja tas turpina saimniecisko darbību vai to atsāk ar galvenokārt jauniem aktīviem,

| — | taču uzņēmums ir ekonomiski identisks, ja jaunu aktīvu ieguldījumu veic vienīgi zaudējumus cietušā uzņēmuma pārstrukturēšanas nolūkā un ja darbību, kas izraisīja nesegto zaudējumu pārnešanu, salīdzināmā apmērā turpina turpmākos piecus gadus, |
| --- | --- |

—

taču uzņēmums ir ekonomiski identisks, ja jaunu aktīvu ieguldījumu veic vienīgi zaudējumus cietušā uzņēmuma pārstrukturēšanas nolūkā un ja darbību, kas izraisīja nesegto zaudējumu pārnešanu, salīdzināmā apmērā turpina turpmākos piecus gadus,

| — | uzņēmums arī ir ekonomiski identisks, ja jaunu aktīvu ieguldīšanas vietā iegādātājs uzņēmums sedz zaudējumus, kas ir uzkrāti zaudējumus cietušajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

—

uzņēmums arī ir ekonomiski identisks, ja jaunu aktīvu ieguldīšanas vietā iegādātājs uzņēmums sedz zaudējumus, kas ir uzkrāti zaudējumus cietušajā uzņēmumā.

| (11) | Divus pēdējos piemērus dēvēja par Sanierungsklausel (grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas klauzula). |
| --- | --- |

(11)

Divus pēdējos piemērus dēvēja par Sanierungsklausel (grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas klauzula).

Sanierungsklausel

| (12) | KStG 8. panta 4. punkts tika atcelts no 2008. gada 1. janvāra ar 2008. gada Likumu par reformām uzņēmējdarbības aplikšanā ar nodokļiem (Unternehmensteuerreformgesetz 2008) (9). |
| --- | --- |

(12)

KStG 8. panta 4. punkts tika atcelts no 2008. gada 1. janvāra ar 2008. gada Likumu par reformām uzņēmējdarbības aplikšanā ar nodokļiem (Unternehmensteuerreformgesetz 2008) (9).

KStG

Unternehmensteuerreformgesetz 2008

9

| (13) | Ar šo pašu likumu tika ieviests jaunais KStG 8.c panta 1. punkts, kurā paredzēta ierobežotāka iespēja pārnest zaudējumus tādu izmaiņu gadījumā, kas saistītas ar uzņēmuma akciju paketi, nekā KStG 8. panta 4. punktā. Saskaņā ar jauno noteikumu:






  — | neizmantotus zaudējumus pilnībā atsavina, ja vairāk nekā 50 % akciju kapitāla, dalības tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību nodod iegādātājam, |
| --- | --- | --- |

(13)

Ar šo pašu likumu tika ieviests jaunais KStG 8.c panta 1. punkts, kurā paredzēta ierobežotāka iespēja pārnest zaudējumus tādu izmaiņu gadījumā, kas saistītas ar uzņēmuma akciju paketi, nekā KStG 8. panta 4. punktā. Saskaņā ar jauno noteikumu:

KStG

KStG

—

neizmantotus zaudējumus pilnībā atsavina, ja vairāk nekā 50 % akciju kapitāla, dalības tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību nodod iegādātājam,

| — | ja piecu gadu laikā tiek nodoti vairāk nekā 25 %, bet ne vairāk par 50 % akciju kapitāla, dalības tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību, neizmantotos zaudējumus proporcionāli atsavina. |
| --- | --- |

—

ja piecu gadu laikā tiek nodoti vairāk nekā 25 %, bet ne vairāk par 50 % akciju kapitāla, dalības tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību, neizmantotos zaudējumus proporcionāli atsavina.

| (14) | Sākotnēji jaunajā noteikumā nebija paredzēti izņēmumi pārstrukturēšanas procesā esošiem uzņēmumiem, kuri vienlaikus ir arī pakļauti būtiskai īpašumtiesību maiņai. |
| --- | --- |

(14)

Sākotnēji jaunajā noteikumā nebija paredzēti izņēmumi pārstrukturēšanas procesā esošiem uzņēmumiem, kuri vienlaikus ir arī pakļauti būtiskai īpašumtiesību maiņai.

| (15) | Saskaņā ar paskaidrojuma rakstu, ko Vācijas parlaments pieņēma kopā ar Unternehmenssteuerreformgesetz 2008, KStG 8. panta 4. punkta aizstāšanas ar jauno KStG 8.c panta 1. punktu nolūks bija vienkāršot noteikumus (paskaidrojuma rakstā ir norādīts, ka KStG 8. panta 4. punkta praktiskā piemērošana radīja daudzus sarežģītus juridiskus jautājumus) un mērķtiecīgāk novērst tiesību normas nepareizu izmantošanu (10). Vācijas parlaments apzinājās, ka grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanas reformas gadījumā, kas ietvēra īpašumtiesību maiņu, zaudējumu pārnešana vairs nebūtu iespējama. To uzskatīja par pieņemamu risinājumu, jo nodokļu iestādes šādā situācijā varētu dzēst nodokļu parādus pēc taisnīguma apsvērumiem pat bez skaidra KStG noteikuma (11). |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar paskaidrojuma rakstu, ko Vācijas parlaments pieņēma kopā ar Unternehmenssteuerreformgesetz 2008, KStG 8. panta 4. punkta aizstāšanas ar jauno KStG 8.c panta 1. punktu nolūks bija vienkāršot noteikumus (paskaidrojuma rakstā ir norādīts, ka KStG 8. panta 4. punkta praktiskā piemērošana radīja daudzus sarežģītus juridiskus jautājumus) un mērķtiecīgāk novērst tiesību normas nepareizu izmantošanu (10). Vācijas parlaments apzinājās, ka grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanas reformas gadījumā, kas ietvēra īpašumtiesību maiņu, zaudējumu pārnešana vairs nebūtu iespējama. To uzskatīja par pieņemamu risinājumu, jo nodokļu iestādes šādā situācijā varētu dzēst nodokļu parādus pēc taisnīguma apsvērumiem pat bez skaidra KStG noteikuma (11).

Unternehmenssteuerreformgesetz 2008

KStG

KStG

KStG

10

KStG

11

2.2.   Pasākums

Pasākums

| (16) | 2009. gada jūnijā tika veikts grozījums KStG 8.c pantā, ieviešot jaunu noteikumu (KStG 8.c panta 1.a punktu) par zaudējumu pārnešanu gadījumā, kad grūtībās nonākušus uzņēmumus iegūst pārstrukturēšanas nolūkā. Šis grozījums bija daļa no Likuma par veselības apdrošināšanu saistībā ar nodokļu atvieglojumiem pilsoņiem (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (12). Jauno noteikumu parasti arī dēvē par Sanierungsklausel (vai “jauno Sanierungsklausel”, lai to nošķirtu no tā priekšgājēja, proti, KStG 8. panta 4. punkta. |
| --- | --- |

(16)

2009. gada jūnijā tika veikts grozījums KStG 8.c pantā, ieviešot jaunu noteikumu (KStG 8.c panta 1.a punktu) par zaudējumu pārnešanu gadījumā, kad grūtībās nonākušus uzņēmumus iegūst pārstrukturēšanas nolūkā. Šis grozījums bija daļa no Likuma par veselības apdrošināšanu saistībā ar nodokļu atvieglojumiem pilsoņiem (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (12). Jauno noteikumu parasti arī dēvē par Sanierungsklausel (vai “jauno Sanierungsklausel”, lai to nošķirtu no tā priekšgājēja, proti, KStG 8. panta 4. punkta.

KStG

KStG

Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung

12

Sanierungsklausel

Sanierungsklausel

KStG

| (17) | Saskaņā ar KStG 8.c panta 1.a punktu uzņēmums var pārnest zaudējumus neatkarīgi no tādām izmaiņām, kuras saistītas ar uzņēmuma akciju paketi, kas atbilst KStG 8.c panta 1. punktam, ja tiek izpildītas šādas prasības:






  — | iegāde atbilst uzņēmuma pārstrukturēšanas (Sanierung) nolūkam (13), |
| --- | --- | --- |

(17)

Saskaņā ar KStG 8.c panta 1.a punktu uzņēmums var pārnest zaudējumus neatkarīgi no tādām izmaiņām, kuras saistītas ar uzņēmuma akciju paketi, kas atbilst KStG 8.c panta 1. punktam, ja tiek izpildītas šādas prasības:

KStG

KStG

—

iegāde atbilst uzņēmuma pārstrukturēšanas (Sanierung) nolūkam (13),

Sanierung

13

| — | iegādes laikā uzņēmums ir nelikvīds, tam ir pārmērīgas parādsaistības vai tas ir pakļauts nelikviditātes vai pārmērīgu parādsaistību riskam (14), |
| --- | --- |

—

iegādes laikā uzņēmums ir nelikvīds, tam ir pārmērīgas parādsaistības vai tas ir pakļauts nelikviditātes vai pārmērīgu parādsaistību riskam (14),

14

| — | ir saglabātas būtiskas uzņēmuma uzņēmējdarbības struktūras:






  — | uzņēmumam ievērojot vienošanos starp vadību un darbinieku pārstāvības komiteju (Betriebsvereinbarung) par darbavietu saglabāšanu vai |
| --- | --- | --- |

—

ir saglabātas būtiskas uzņēmuma uzņēmējdarbības struktūras:

—

uzņēmumam ievērojot vienošanos starp vadību un darbinieku pārstāvības komiteju (Betriebsvereinbarung) par darbavietu saglabāšanu vai

Betriebsvereinbarung

| — | piecus gadus pēc iegādes saglabājot 80 % darbavietu (darba algas kopsummas izteiksmē), vai |
| --- | --- |

—

piecus gadus pēc iegādes saglabājot 80 % darbavietu (darba algas kopsummas izteiksmē), vai

| — | divpadsmit mēnešu laikā ieguldot būtiskus uzņēmējdarbības aktīvus (wesentliches Betriebsvermögen) vai norakstot parādus, kuriem joprojām ir ekonomiska vērtība; uzņēmējdarbības aktīvi ir būtiski, ja tie veido vismaz 25 % no iepriekšējā finanšu gada aktīviem; tiek atrēķināta jebkura nodošana atpakaļ iegādātājam uzņēmumam pirmo trīs gadu laikā, |
| --- | --- |

—

divpadsmit mēnešu laikā ieguldot būtiskus uzņēmējdarbības aktīvus (wesentliches Betriebsvermögen) vai norakstot parādus, kuriem joprojām ir ekonomiska vērtība; uzņēmējdarbības aktīvi ir būtiski, ja tie veido vismaz 25 % no iepriekšējā finanšu gada aktīviem; tiek atrēķināta jebkura nodošana atpakaļ iegādātājam uzņēmumam pirmo trīs gadu laikā,

wesentliches Betriebsvermögen

| — | uzņēmums nemaina darbības nozari piecus gadus pēc iegādes, |
| --- | --- |

—

uzņēmums nemaina darbības nozari piecus gadus pēc iegādes,

| — | uzņēmums iegādes laikā nav pārtraucis darbību. |
| --- | --- |

—

uzņēmums iegādes laikā nav pārtraucis darbību.

| (18) | KStG 8.c panta 1.a punkts stājās spēkā 2009. gada 10. jūlijā, un to piemēro ar atpakaļejošu spēku no 2008. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(18)

KStG 8.c panta 1.a punkts stājās spēkā 2009. gada 10. jūlijā, un to piemēro ar atpakaļejošu spēku no 2008. gada 1. janvāra.

KStG

| (19) | Sākotnēji KStG 8.c panta 1.a punkts tika ieviests uz noteiktu laiku – līdz 2009. gada 31. decembrim. Tomēr 2009. gada 22. decembrī Vācijas parlaments 2009. gada Likuma par izaugsmes paātrināšanu (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) ietvaros pieņēma noteikumu, ar ko no KStG tika svītrota attiecīgā turpināmības klauzula (15). |
| --- | --- |

(19)

Sākotnēji KStG 8.c panta 1.a punkts tika ieviests uz noteiktu laiku – līdz 2009. gada 31. decembrim. Tomēr 2009. gada 22. decembrī Vācijas parlaments 2009. gada Likuma par izaugsmes paātrināšanu (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) ietvaros pieņēma noteikumu, ar ko no KStG tika svītrota attiecīgā turpināmības klauzula (15).

KStG

Wachstumsbeschleunigungsgesetz

KStG

15

| (20) | Jānorāda, ka pārnestos zaudējumus var pretstatīt vienīgi pārstrukturēšanas procesā esošā uzņēmuma peļņai. Iegādātājs uzņēmums nevar pretstatīt šos zaudējumus pats savai peļņai. Tā tas ir, pat ja iegādātājs uzņēmums konsolidē savas nodokļu saistības grupas līmenī, jo KStG 15. panta pirmā teikuma pirmajā punktā ir aizliegta zaudējumu pārnešana, ja uzņēmums (Organgesellschaft) ir konsolidēta uzņēmuma (Organschaft) daļa (16). Tomēr saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem par uzņēmumu ienākuma nodokli šādus zaudējumus neatsavina; tos tikai “iesaldē”Organgesellschaft līmenī un tos var izmantot tad, kad uzņēmums vairs nav konsolidēts. Šo “iesaldēto” zaudējumu pārnešanai nav laika ierobežojuma. |
| --- | --- |

(20)

Jānorāda, ka pārnestos zaudējumus var pretstatīt vienīgi pārstrukturēšanas procesā esošā uzņēmuma peļņai. Iegādātājs uzņēmums nevar pretstatīt šos zaudējumus pats savai peļņai. Tā tas ir, pat ja iegādātājs uzņēmums konsolidē savas nodokļu saistības grupas līmenī, jo KStG 15. panta pirmā teikuma pirmajā punktā ir aizliegta zaudējumu pārnešana, ja uzņēmums (Organgesellschaft) ir konsolidēta uzņēmuma (Organschaft) daļa (16). Tomēr saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem par uzņēmumu ienākuma nodokli šādus zaudējumus neatsavina; tos tikai “iesaldē”Organgesellschaft līmenī un tos var izmantot tad, kad uzņēmums vairs nav konsolidēts. Šo “iesaldēto” zaudējumu pārnešanai nav laika ierobežojuma.

KStG

Organgesellschaft

Organschaft

16

Organgesellschaft

| (21) | Iegādātājs uzņēmums netieši gūst labumu no KStG 8.c panta 1.a punkta, jo, tiklīdz pārstrukturēšanas process ir veiksmīgi pabeigts, pārstrukturētā uzņēmuma nodokļu nasta tiek samazināta saskaņā ar minēto punktu. Turklāt iegādātājs uzņēmums var apvienot daļu savu darbību vai tās visas iegādātajā uzņēmumā un šādā veidā izmantot pārnestos zaudējumus. |
| --- | --- |

(21)

Iegādātājs uzņēmums netieši gūst labumu no KStG 8.c panta 1.a punkta, jo, tiklīdz pārstrukturēšanas process ir veiksmīgi pabeigts, pārstrukturētā uzņēmuma nodokļu nasta tiek samazināta saskaņā ar minēto punktu. Turklāt iegādātājs uzņēmums var apvienot daļu savu darbību vai tās visas iegādātajā uzņēmumā un šādā veidā izmantot pārnestos zaudējumus.

KStG

3.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (22) | Komisija 2010. gada 24. februāra vēstulē informēja Vācijas iestādes, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz iepriekš minēto pasākumu, kas īstenots saskaņā ar KStG 8.c panta 1.a punktu. |
| --- | --- |

(22)

Komisija 2010. gada 24. februāra vēstulē informēja Vācijas iestādes, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz iepriekš minēto pasākumu, kas īstenots saskaņā ar KStG 8.c panta 1.a punktu.

KStG

| (23) | Savā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punktā ir nošķirti zaudējumus cietuši finansiāli stabili uzņēmumi un uzņēmumi, kuri ir (potenciāli) nelikvīdi vai kuriem ir pārmērīgas parādsaistības, sniedzot labumu pēdējiem. Sākotnēji Komisija uzskatīja, ka pasākums ir selektīvs un ir valsts atbalsts, jo šķita, ka ir izpildīti arī pārējie LESD 107. panta 1. punkta nosacījumi. Visbeidzot Komisija izteica šaubas par pasākuma saderību ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā tas interpretēts pagaidu shēmā, un ar 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā tas interpretēts (toreiz piemērojamajās) Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs (17) un (toreiz piemērojamajās) Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs (18). |
| --- | --- |

(23)

Savā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punktā ir nošķirti zaudējumus cietuši finansiāli stabili uzņēmumi un uzņēmumi, kuri ir (potenciāli) nelikvīdi vai kuriem ir pārmērīgas parādsaistības, sniedzot labumu pēdējiem. Sākotnēji Komisija uzskatīja, ka pasākums ir selektīvs un ir valsts atbalsts, jo šķita, ka ir izpildīti arī pārējie LESD 107. panta 1. punkta nosacījumi. Visbeidzot Komisija izteica šaubas par pasākuma saderību ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā tas interpretēts pagaidu shēmā, un ar 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā tas interpretēts (toreiz piemērojamajās) Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs (17) un (toreiz piemērojamajās) Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs (18).

KStG

17

18

| (24) | Pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas Vācijas Federālā Finanšu ministrija uzdeva nodokļu iestādēm, kuras atbild par nodokļu iekasēšanu, pārtraukt piemērot KStG 8.c panta 1.a punktu, līdz Komisija lietā būs pieņēmusi galīgo lēmumu, un informēt attiecīgos uzņēmumus, ka nelabvēlīga Komisijas galīgā lēmuma gadījumā valsts atbalsts būs jāatgūst (19). |
| --- | --- |

(24)

Pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas Vācijas Federālā Finanšu ministrija uzdeva nodokļu iestādēm, kuras atbild par nodokļu iekasēšanu, pārtraukt piemērot KStG 8.c panta 1.a punktu, līdz Komisija lietā būs pieņēmusi galīgo lēmumu, un informēt attiecīgos uzņēmumus, ka nelabvēlīga Komisijas galīgā lēmuma gadījumā valsts atbalsts būs jāatgūst (19).

KStG

19

4.   VĀCIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

VĀCIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

| (25) | Vācijas iestādes uzskata, ka KStG 8.c panta 1.a punkts nav valsts atbalsts trīs iemeslu dēļ:






  — | tas atbilst privāto kreditoru principam (sk. 4.1. punktu), |
| --- | --- | --- |

(25)

Vācijas iestādes uzskata, ka KStG 8.c panta 1.a punkts nav valsts atbalsts trīs iemeslu dēļ:

KStG

—

tas atbilst privāto kreditoru principam (sk. 4.1. punktu),

| — | tas nav selektīvs (sk. 4.2. punktu), |
| --- | --- |

—

tas nav selektīvs (sk. 4.2. punktu),

| — | tas ir pamatots ar Vācijas nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru (sk. 4.3. punktu). |
| --- | --- |

—

tas ir pamatots ar Vācijas nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru (sk. 4.3. punktu).

| (26) | Vācijas iestādes arī apgalvo, ka jaunā Sanierungsklausel
  KStG 8.c panta 1.a punktā pēc būtības atbilst iepriekšējai Sanierungsklausel
  KStG 8. panta 4. punktā, ko Komisija nekad nav kritizējusi (sk. 4.4. punktu), un ka vairākās citās dalībvalstīs ir ieviesti līdzīgi nodokļu noteikumi (sk. 4.5. punktu). |
| --- | --- |

(26)

Vācijas iestādes arī apgalvo, ka jaunā Sanierungsklausel
  KStG 8.c panta 1.a punktā pēc būtības atbilst iepriekšējai Sanierungsklausel
  KStG 8. panta 4. punktā, ko Komisija nekad nav kritizējusi (sk. 4.4. punktu), un ka vairākās citās dalībvalstīs ir ieviesti līdzīgi nodokļu noteikumi (sk. 4.5. punktu).

Sanierungsklausel

KStG

Sanierungsklausel

KStG

4.1.   Atbilstība privāto kreditoru principam

Atbilstība privāto kreditoru principam

| (27) | Savā 2010. gada 2. jūlija vēstulē Vācijas iestādes apgalvo, ka privāto kreditoru principu var izmantot attiecībā uz fiskālām un parafiskālām prasībām (20). Tās arī uzskata, ka Vācijas valsts attiecības ar tās nodokļu maksātājiem ir salīdzināmas ar attiecībām starp privāto kreditoru un debitoru, kurus saista ilgtermiņa līgums (Dauerschuldverhältnis), piemēram, īres līgums vai darba līgums. Vācijas iestādes uzskata, ka privātais kreditors kā šāda ilgtermiņa līguma puse neīstenotu daļu no turpmākajām prasībām, ja tas ļautu citam uzņēmumam pārņemt tā debitoru, kas savukārt nodrošinātu to, ka tiek turpināts ilgtermiņa līgums. |
| --- | --- |

(27)

Savā 2010. gada 2. jūlija vēstulē Vācijas iestādes apgalvo, ka privāto kreditoru principu var izmantot attiecībā uz fiskālām un parafiskālām prasībām (20). Tās arī uzskata, ka Vācijas valsts attiecības ar tās nodokļu maksātājiem ir salīdzināmas ar attiecībām starp privāto kreditoru un debitoru, kurus saista ilgtermiņa līgums (Dauerschuldverhältnis), piemēram, īres līgums vai darba līgums. Vācijas iestādes uzskata, ka privātais kreditors kā šāda ilgtermiņa līguma puse neīstenotu daļu no turpmākajām prasībām, ja tas ļautu citam uzņēmumam pārņemt tā debitoru, kas savukārt nodrošinātu to, ka tiek turpināts ilgtermiņa līgums.

20

Dauerschuldverhältnis

4.2.   Selektivitātes neesība

Selektivitātes neesība

| (28) | Vācijas iestādes uzskata, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir vispārīgs pasākums, jo to var piemērot neatkarīgi no nozares, uzņēmuma lieluma vai reģiona. Tās uzsver, ka jebkurš uzņēmums var nonākt finansiālās grūtībās, nebūdams par to atbildīgs, un pretendēt uz šā noteikuma piemērošanu. |
| --- | --- |

(28)

Vācijas iestādes uzskata, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir vispārīgs pasākums, jo to var piemērot neatkarīgi no nozares, uzņēmuma lieluma vai reģiona. Tās uzsver, ka jebkurš uzņēmums var nonākt finansiālās grūtībās, nebūdams par to atbildīgs, un pretendēt uz šā noteikuma piemērošanu.

KStG

| (29) | Vācijas iestādes norāda, ka pati Komisija savā 1998. gada paziņojumā par tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai ir paudusi viedokli, ka, “ja turpmāk uzskaitītos pasākumus piemēro bez izšķirības visiem uzņēmumiem un visu preču ražošanai”, tad pasākumi, kas ir tikai tehniski nodokļu pasākumi, piemēram, noteikumi par zaudējumu pārnešanu, neesot selektīvi un ka “tas, ka daži uzņēmumi vai dažas nozares no šiem nodokļu pasākumiem gūst lielāku labumu, nenozīmē, ka tās ir pārkāpušas konkurences noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu” (21). |
| --- | --- |

(29)

Vācijas iestādes norāda, ka pati Komisija savā 1998. gada paziņojumā par tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai ir paudusi viedokli, ka, “ja turpmāk uzskaitītos pasākumus piemēro bez izšķirības visiem uzņēmumiem un visu preču ražošanai”, tad pasākumi, kas ir tikai tehniski nodokļu pasākumi, piemēram, noteikumi par zaudējumu pārnešanu, neesot selektīvi un ka “tas, ka daži uzņēmumi vai dažas nozares no šiem nodokļu pasākumiem gūst lielāku labumu, nenozīmē, ka tās ir pārkāpušas konkurences noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu” (21).

21

| (30) | Vācijas iestādes pauž viedokli, ka šie apsvērumi ir īpaši svarīgi labvēlīgam nodokļu režīmam pētniecībai un izstrādei, kā arī vides aizsardzībai, apmācībai un nodarbinātībai. Vācijas iestādes uzskata, ka nodokļu noteikumi, kas sniedz labumu uzņēmumiem, kuri velta īpašas pūles darbībai šajās jomās, nav selektīvi, jo tie attiecas uz visiem uzņēmumiem, pat ja de facto lielāku labumu no tiem gūst uzņēmumi, kuri darbojas konkrētās jomās, nevis citi uzņēmumi. Vācijas iestādes uzskata, ka tāds pats pamatojums būtu arī jāpiemēro nodokļu noteikumiem, kas sniedz labumu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, ko iegādājas, lai pārstrukturētu. |
| --- | --- |

(30)

Vācijas iestādes pauž viedokli, ka šie apsvērumi ir īpaši svarīgi labvēlīgam nodokļu režīmam pētniecībai un izstrādei, kā arī vides aizsardzībai, apmācībai un nodarbinātībai. Vācijas iestādes uzskata, ka nodokļu noteikumi, kas sniedz labumu uzņēmumiem, kuri velta īpašas pūles darbībai šajās jomās, nav selektīvi, jo tie attiecas uz visiem uzņēmumiem, pat ja de facto lielāku labumu no tiem gūst uzņēmumi, kuri darbojas konkrētās jomās, nevis citi uzņēmumi. Vācijas iestādes uzskata, ka tāds pats pamatojums būtu arī jāpiemēro nodokļu noteikumiem, kas sniedz labumu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, ko iegādājas, lai pārstrukturētu.

de facto

| (31) | Vācijas iestādes apgalvo, ka Tiesa un Vispārējā tiesa ir pieņēmušas to, ka pasākums, no kura gūst labumu vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi, principā var būt vispārīgs pasākums, kas nav selektīvs. Tās šajā saistībā vispirms citē spriedumu lietā DM Transport (22), kurā Tiesa attiecībā uz Beļģijas maksājumu mehānismu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem nolēma, ka:

  “Francijas valdība norāda, ka maksājumu mehānismi attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām nav valsts atbalsts, ja visiem finansiālās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tos piešķir vienādos apstākļos. Saskaņā ar regulējumu, kas ir ieviests ar Beļģijas tiesību aktiem, šķiet, ka tā tas ir. Tomēr Komisija apgalvo, ka ONSS piemīt rīcības brīvība saistībā ar maksājumu mehānismu piešķiršanu.
  No Līguma 92. panta 1. punkta izriet, ka vispārīgie pasākumi, ar kuriem nesniedz priekšrocības vienīgi konkrētiem uzņēmumiem vai vienīgi konkrētu preču ražošanai, neatbilst šim noteikumam. Turpretim, ja iestādei, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvība, kas tai ļauj izvēlēties saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem tiek sniegta finansiālā palīdzība, šo palīdzību nevar uzskatīt par tādu, kas pēc sava rakstura ir vispārīga (šajā nolūkā sk. spriedumu lietā C-241/94 Francija/Komisija (1996), Krājums, I-4551, 23. un 24. punkts).
  Pamata lietas valsts tiesai ir jānosaka, vai ONSS pilnvarās piešķirt maksājumu mehānismus ir rīcības brīvība vai tās nav, un, ja tās nav, jānosaka, vai ONSS piešķirto maksājumu mehānismu raksturs ir vispārīgs vai arī ar tiem tiek sniegtas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem.” |
| --- | --- |

(31)

Vācijas iestādes apgalvo, ka Tiesa un Vispārējā tiesa ir pieņēmušas to, ka pasākums, no kura gūst labumu vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi, principā var būt vispārīgs pasākums, kas nav selektīvs. Tās šajā saistībā vispirms citē spriedumu lietā DM Transport (22), kurā Tiesa attiecībā uz Beļģijas maksājumu mehānismu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem nolēma, ka:

DM Transport

22

“Francijas valdība norāda, ka maksājumu mehānismi attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām nav valsts atbalsts, ja visiem finansiālās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tos piešķir vienādos apstākļos. Saskaņā ar regulējumu, kas ir ieviests ar Beļģijas tiesību aktiem, šķiet, ka tā tas ir. Tomēr Komisija apgalvo, ka ONSS piemīt rīcības brīvība saistībā ar maksājumu mehānismu piešķiršanu.

ONSS

No Līguma 92. panta 1. punkta izriet, ka vispārīgie pasākumi, ar kuriem nesniedz priekšrocības vienīgi konkrētiem uzņēmumiem vai vienīgi konkrētu preču ražošanai, neatbilst šim noteikumam. Turpretim, ja iestādei, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvība, kas tai ļauj izvēlēties saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem tiek sniegta finansiālā palīdzība, šo palīdzību nevar uzskatīt par tādu, kas pēc sava rakstura ir vispārīga (šajā nolūkā sk. spriedumu lietā C-241/94 Francija/Komisija (1996), Krājums, I-4551, 23. un 24. punkts).

Pamata lietas valsts tiesai ir jānosaka, vai ONSS pilnvarās piešķirt maksājumu mehānismus ir rīcības brīvība vai tās nav, un, ja tās nav, jānosaka, vai ONSS piešķirto maksājumu mehānismu raksturs ir vispārīgs vai arī ar tiem tiek sniegtas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem.”

ONSS

ONSS

| (32) | Vācijas iestādes arī citē spriedumu lietā HAMSA (23), kurā Spānijas iestādes apgalvoja, ka pasākums nav selektīvs, jo tas attiecas uz visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Par šo punktu Vispārējā tiesa nolēma, ka:

  “Šajā lietā nav pieņemams arguments, uz kura balstījās prasītājs un Spānijas Karaliste, ka ar Spānijas 1922. gada 26. jūlija Likumu par maksājumu apturēšanu ir ieviesta vispārīga procedūra, kas ir piemērojama visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Lai arī ir taisnība, ka likumā nav paredzētas pilnvaras selektīvi piemērot tiesību normas par labu konkrētām uzņēmumu kategorijām vai darbības jomām, ir jāatceras, ka Komisijas kritizētā parādu atlaišana izriet nevis automātiski no likuma piemērošanas, bet no diskrecionārajiem lēmumiem, ko pieņem attiecīgās valsts iestādes. Turklāt tā ir iedibinātā judikatūra, ka, ja iestādei, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvība, kas tai ļauj izvēlēties saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem tiek sniegta finansiāla palīdzība, šo palīdzību nevar uzskatīt par tādu, kas pēc sava rakstura ir vispārīga (lieta C-256/97 DM Transport (1999), Krājums, I-3913, 27. punkts).” |
| --- | --- |

(32)

Vācijas iestādes arī citē spriedumu lietā HAMSA (23), kurā Spānijas iestādes apgalvoja, ka pasākums nav selektīvs, jo tas attiecas uz visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Par šo punktu Vispārējā tiesa nolēma, ka:

HAMSA

23

“Šajā lietā nav pieņemams arguments, uz kura balstījās prasītājs un Spānijas Karaliste, ka ar Spānijas 1922. gada 26. jūlija Likumu par maksājumu apturēšanu ir ieviesta vispārīga procedūra, kas ir piemērojama visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Lai arī ir taisnība, ka likumā nav paredzētas pilnvaras selektīvi piemērot tiesību normas par labu konkrētām uzņēmumu kategorijām vai darbības jomām, ir jāatceras, ka Komisijas kritizētā parādu atlaišana izriet nevis automātiski no likuma piemērošanas, bet no diskrecionārajiem lēmumiem, ko pieņem attiecīgās valsts iestādes. Turklāt tā ir iedibinātā judikatūra, ka, ja iestādei, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvība, kas tai ļauj izvēlēties saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem tiek sniegta finansiāla palīdzība, šo palīdzību nevar uzskatīt par tādu, kas pēc sava rakstura ir vispārīga (lieta C-256/97 DM Transport (1999), Krājums, I-3913, 27. punkts).”

DM Transport

| (33) | Vācijas iestādes apgalvo, ka atšķirībā no pasākumiem DMT un HAMSA gadījumā KStG 8.c panta 1.a punktā nav paredzēti valsts iestāžu diskrecionāri lēmumi, bet tā piemērošana automātiski izriet no likuma. Tāpēc, piemērojot a contrario argumentu, KStG 8.c panta 1.a punkts nebūtu selektīvs. |
| --- | --- |

(33)

Vācijas iestādes apgalvo, ka atšķirībā no pasākumiem DMT un HAMSA gadījumā KStG 8.c panta 1.a punktā nav paredzēti valsts iestāžu diskrecionāri lēmumi, bet tā piemērošana automātiski izriet no likuma. Tāpēc, piemērojot a contrario argumentu, KStG 8.c panta 1.a punkts nebūtu selektīvs.

DMT

HAMSA

KStG

contrario

KStG

| (34) | Vācijas iestādes arī pauž viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir daļa no noteikumu kopuma, kas veido Vācijas maksātnespējas likumu. Proti, uzņēmuma atbilstība pamatojas uz jēdzieniem “nelikviditāte”, “nelikviditātes risks” un “pārmērīgas parādsaistības”, kuri ir definēti Insolvenzordnung un saskaņā ar kuriem uzņēmums tiek atzīts par atbilstīgu maksātnespējas procedūru sākšanai. |
| --- | --- |

(34)

Vācijas iestādes arī pauž viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir daļa no noteikumu kopuma, kas veido Vācijas maksātnespējas likumu. Proti, uzņēmuma atbilstība pamatojas uz jēdzieniem “nelikviditāte”, “nelikviditātes risks” un “pārmērīgas parādsaistības”, kuri ir definēti Insolvenzordnung un saskaņā ar kuriem uzņēmums tiek atzīts par atbilstīgu maksātnespējas procedūru sākšanai.

KStG

Insolvenzordnung

| (35) | Par selektivitātes jautājumu Vācijas iestādes secina – Komisijas viedoklis nozīmēja, ka jebkurš nodokļu samazinājums ir valsts atbalsts pat tad, ja tas ir vispārīgi piemērojams, un ka šāda nostāja ir pretrunā LESD. |
| --- | --- |

(35)

Par selektivitātes jautājumu Vācijas iestādes secina – Komisijas viedoklis nozīmēja, ka jebkurš nodokļu samazinājums ir valsts atbalsts pat tad, ja tas ir vispārīgi piemērojams, un ka šāda nostāja ir pretrunā LESD.

4.3.   Pamatojums saistībā ar nodokļu sistēmas būtību vai vispārējo struktūru

Pamatojums saistībā ar nodokļu sistēmas būtību vai vispārējo struktūru

| (36) | Vācijas iestādes uzskata, ka ar KStG 8.c panta 1.a punktu radītais atbrīvojums tiek pamatots ar Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas būtību un vispārējo struktūru. Tās apgalvo, ka ir objektīva atšķirība starp grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kam ir vajadzīga pārstrukturēšana, un citiem uzņēmumiem un ka šī objektīvā atšķirība ir pamatojums atšķirīgai attieksmei pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kuri ir iegūti, lai tos pārstrukturētu. Vācijas iestādes balsta savu argumentu uz trim apsvērumiem. |
| --- | --- |

(36)

Vācijas iestādes uzskata, ka ar KStG 8.c panta 1.a punktu radītais atbrīvojums tiek pamatots ar Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas būtību un vispārējo struktūru. Tās apgalvo, ka ir objektīva atšķirība starp grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kam ir vajadzīga pārstrukturēšana, un citiem uzņēmumiem un ka šī objektīvā atšķirība ir pamatojums atšķirīgai attieksmei pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kuri ir iegūti, lai tos pārstrukturētu. Vācijas iestādes balsta savu argumentu uz trim apsvērumiem.

KStG

| (37) | Pirmkārt, tās norāda, ka, lai gan finansiāli stabiliem uzņēmumiem ir izvēle vai nu pašiem sevi finansēt kapitāla tirgos, vai meklēt citu uzņēmumu, kas tos vēlētos iegādāties, grūtībās nonākušiem uzņēmumiem ir tikai pēdējā iespēja, t. i., meklēt uzņēmumu, kas to iegādātos, jo tie nespēs palielināt parādu kapitāla tirgū vai saņemt bankas aizdevumu. Tādēļ grūtībās nonākuši uzņēmumi sistemātiski zaudēs iespēju pārnest savus zaudējumus, savukārt stabiliem uzņēmumiem vienmēr ir izvēle starp parādu finansēšanu un pircēja meklēšanu. |
| --- | --- |

(37)

Pirmkārt, tās norāda, ka, lai gan finansiāli stabiliem uzņēmumiem ir izvēle vai nu pašiem sevi finansēt kapitāla tirgos, vai meklēt citu uzņēmumu, kas tos vēlētos iegādāties, grūtībās nonākušiem uzņēmumiem ir tikai pēdējā iespēja, t. i., meklēt uzņēmumu, kas to iegādātos, jo tie nespēs palielināt parādu kapitāla tirgū vai saņemt bankas aizdevumu. Tādēļ grūtībās nonākuši uzņēmumi sistemātiski zaudēs iespēju pārnest savus zaudējumus, savukārt stabiliem uzņēmumiem vienmēr ir izvēle starp parādu finansēšanu un pircēja meklēšanu.

| (38) | Otrkārt, tās norāda, ka KStG 8.c panta 1. punkta ratio legis, t. i., novērst tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, kam ir uzkrāti zaudējumi, nav vajadzīga zaudējumu pārnešanas izslēgšana situācijās, kad iegādes nolūks ir pārstrukturēšana, nevis vienkārši nodokļu optimizācija. Bez KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktā ierobežojuma attiecībā uz finansiālās grūtībās nonākušu uzņēmumu iegādi, lai tos pārstrukturētu, t. i., iekļaujot arī iegādi ar citu pamatojumu, vairs nevarētu realizēt ratio legis. |
| --- | --- |

(38)

Otrkārt, tās norāda, ka KStG 8.c panta 1. punkta ratio legis, t. i., novērst tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, kam ir uzkrāti zaudējumi, nav vajadzīga zaudējumu pārnešanas izslēgšana situācijās, kad iegādes nolūks ir pārstrukturēšana, nevis vienkārši nodokļu optimizācija. Bez KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktā ierobežojuma attiecībā uz finansiālās grūtībās nonākušu uzņēmumu iegādi, lai tos pārstrukturētu, t. i., iekļaujot arī iegādi ar citu pamatojumu, vairs nevarētu realizēt ratio legis.

KStG

ratio legis

KStG

ratio legis

| (39) | Treškārt, tās norāda, ka KStG 8.c panta 1. punkta mērķis ir nodrošināt, ka uzņēmuma līdzdalības pārdošanas cenas pamatā ir vienīgi uzņēmuma ekonomiskā vērtība, neietverot nodokļu optimizācijai uzkrāto zaudējumu vērtību. Savukārt, veicot grūtībās nonākuša uzņēmuma iegādi, lai to pārstrukturētu, uzkrāto zaudējumu iespējamai vērtībai, kā uzskata Vācijas iestādes, nav īpašas nozīmes. Lai to pamatotu, Vācijas iestādes norāda, ka grāmatveži konsolidētu nodokļu uzņēmuma uzskaitē nepiešķir nekādu vērtību grūtībās nonākuša uzņēmuma potenciāliem pārnestiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(39)

Treškārt, tās norāda, ka KStG 8.c panta 1. punkta mērķis ir nodrošināt, ka uzņēmuma līdzdalības pārdošanas cenas pamatā ir vienīgi uzņēmuma ekonomiskā vērtība, neietverot nodokļu optimizācijai uzkrāto zaudējumu vērtību. Savukārt, veicot grūtībās nonākuša uzņēmuma iegādi, lai to pārstrukturētu, uzkrāto zaudējumu iespējamai vērtībai, kā uzskata Vācijas iestādes, nav īpašas nozīmes. Lai to pamatotu, Vācijas iestādes norāda, ka grāmatveži konsolidētu nodokļu uzņēmuma uzskaitē nepiešķir nekādu vērtību grūtībās nonākuša uzņēmuma potenciāliem pārnestiem zaudējumiem.

KStG

| (40) | Šo triju kumulatīvo iemeslu dēļ Vācijas iestādes uzskata, ka pat tad, ja KStG 8.c panta 1.a punkts būtu prima facie selektīvs, tas jebkurā gadījumā ir pamatots ar Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas būtību un vispārējo struktūru. |
| --- | --- |

(40)

Šo triju kumulatīvo iemeslu dēļ Vācijas iestādes uzskata, ka pat tad, ja KStG 8.c panta 1.a punkts būtu prima facie selektīvs, tas jebkurā gadījumā ir pamatots ar Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas būtību un vispārējo struktūru.

KStG

prima facie

4.4.   Saikne starp jauno un iepriekšējo Sanierungsklausel

Saikne starp jauno un iepriekšējo Sanierungsklausel

| (41) | Vācijas iestādes secina, ka no 2008. gada 1. janvāraKStG 8.c pants ir aizstājis līdzīgu noteikumu, proti, KStG 8. panta 4. punktu. Tās norāda, ka abiem noteikumiem ir viens mērķis, t. i., novērst tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, kam ir uzkrāti zaudējumi. |
| --- | --- |

(41)

Vācijas iestādes secina, ka no 2008. gada 1. janvāraKStG 8.c pants ir aizstājis līdzīgu noteikumu, proti, KStG 8. panta 4. punktu. Tās norāda, ka abiem noteikumiem ir viens mērķis, t. i., novērst tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, kam ir uzkrāti zaudējumi.

KStG

KStG

| (42) | Vācijas iestādes atzīmē, ka Komisija nekad nav norādījusi uz iespējamām problēmām saistībā ar KStG 8. panta 4. punktu un tāpēc, šķiet, šis noteikums nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(42)

Vācijas iestādes atzīmē, ka Komisija nekad nav norādījusi uz iespējamām problēmām saistībā ar KStG 8. panta 4. punktu un tāpēc, šķiet, šis noteikums nav valsts atbalsts.

KStG

| (43) | Tādēļ saistībā ar iepriekš minēto Vācijas iestādes uzskata Komisijas nostāju par nekonsekventu. |
| --- | --- |

(43)

Tādēļ saistībā ar iepriekš minēto Vācijas iestādes uzskata Komisijas nostāju par nekonsekventu.

4.5.   Līdzīgi noteikumi citās nodokļu sistēmās

Līdzīgi noteikumi citās nodokļu sistēmās

| (44) | Vācijas iestādes ir norādījušas, ka daudzās citās dalībvalstīs ir ar KStG 8.c panta 1.a punktu salīdzināmi noteikumi. Tās šajā saistībā min Austriju, Beļģiju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi un Somiju. Tās norāda, ka Komisija nav veikusi nekādas darbības attiecībā uz šīm dalībvalstīm savas kompetences ietvaros valsts atbalsta jomā, lai gan sistēmas ir ļoti līdzīgas. |
| --- | --- |

(44)

Vācijas iestādes ir norādījušas, ka daudzās citās dalībvalstīs ir ar KStG 8.c panta 1.a punktu salīdzināmi noteikumi. Tās šajā saistībā min Austriju, Beļģiju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi un Somiju. Tās norāda, ka Komisija nav veikusi nekādas darbības attiecībā uz šīm dalībvalstīm savas kompetences ietvaros valsts atbalsta jomā, lai gan sistēmas ir ļoti līdzīgas.

KStG

| (45) | Reaģējot uz lēmuma par procedūras sākšanu 34. apsvērumu, kurā izklāstītas Komisijas veiktās darbības attiecībā uz Francijas sistēmu, Vācijas iestādes uzsver arī to, ka Vācijas sistēma atšķiras no Francijas sistēmas, kura attiecas tikai uz konkrētām ekonomikas nozarēm un ietver pilnu atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa. |
| --- | --- |

(45)

Reaģējot uz lēmuma par procedūras sākšanu 34. apsvērumu, kurā izklāstītas Komisijas veiktās darbības attiecībā uz Francijas sistēmu, Vācijas iestādes uzsver arī to, ka Vācijas sistēma atšķiras no Francijas sistēmas, kura attiecas tikai uz konkrētām ekonomikas nozarēm un ietver pilnu atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa.

5.   NORISES PĒC 2011. GADA LĒMUMA PIEŅEMŠANAS UN TĀ ATCELŠANAS

NORISES PĒC 2011. GADA LĒMUMA PIEŅEMŠANAS UN TĀ ATCELŠANAS

| (46) | Pēc 2011. gada lēmuma pieņemšanas Vācija apturēja pasākuma īstenošanu līdz Vispārējās tiesas vai Tiesas galīgajam spriedumam (24). |
| --- | --- |

(46)

Pēc 2011. gada lēmuma pieņemšanas Vācija apturēja pasākuma īstenošanu līdz Vispārējās tiesas vai Tiesas galīgajam spriedumam (24).

24

| (47) | Vācijas Federālā konstitucionālā tiesa (Bundesverfassungsgericht) 2017. gada 29. martā atzina par nekonstitucionālu zaudējumu proporcionālu atsavināšanu gadījumā, ja saskaņā ar KStG 8.c panta 1. punktu tiek nodoti 25–50 % pamatkapitāla, dalības tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību, un pieprasīja, lai Vācijas parlaments līdz 2018. gada 31. decembrim izdarītu grozījumus noteikumā (25). Pēc tam Vācijas parlaments (ar atpakaļejošu spēku no 2007. gada 21. decembra) atcēla zaudējumu proporcionālu atsavināšanu, ja tika nodoti 25–50 % pamatkapitāla, dalības tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību, un saglabāja tikai pilnīgu zaudējumu atsavināšanu, ja vairāk nekā 50 % šāda kapitāla vai tiesībām tika nodoti citam uzņēmumam (26). |
| --- | --- |

(47)

Vācijas Federālā konstitucionālā tiesa (Bundesverfassungsgericht) 2017. gada 29. martā atzina par nekonstitucionālu zaudējumu proporcionālu atsavināšanu gadījumā, ja saskaņā ar KStG 8.c panta 1. punktu tiek nodoti 25–50 % pamatkapitāla, dalības tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību, un pieprasīja, lai Vācijas parlaments līdz 2018. gada 31. decembrim izdarītu grozījumus noteikumā (25). Pēc tam Vācijas parlaments (ar atpakaļejošu spēku no 2007. gada 21. decembra) atcēla zaudējumu proporcionālu atsavināšanu, ja tika nodoti 25–50 % pamatkapitāla, dalības tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību, un saglabāja tikai pilnīgu zaudējumu atsavināšanu, ja vairāk nekā 50 % šāda kapitāla vai tiesībām tika nodoti citam uzņēmumam (26).

Bundesverfassungsgericht

KStG

25

26

| (48) | Pēc tam, kad Tiesa atcēla 2011. gada lēmumu, Vācija 2018. gada 11. decembrīKStG atkārtoti ieviesa Sanierungsklausel (8.c panta 1.a punkts) (ar atpakaļejošu spēku no 2008. gada) (27). |
| --- | --- |

(48)

Pēc tam, kad Tiesa atcēla 2011. gada lēmumu, Vācija 2018. gada 11. decembrīKStG atkārtoti ieviesa Sanierungsklausel (8.c panta 1.a punkts) (ar atpakaļejošu spēku no 2008. gada) (27).

KStG

Sanierungsklausel

27

6.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

| (49) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (50) | Tādēļ, lai pasākumu kvalificētu kā atbalstu šā noteikuma izpratnē, ir jāizpilda šādi nosacījumi: i) pasākumam jābūt piedēvējamam valstij un finansētam no valsts līdzekļiem; ii) tam jāpiešķir uzņēmumam priekšrocība; iii) piešķirtajai priekšrocībai jābūt selektīvai un iv) atbalstam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus un jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(50)

Tādēļ, lai pasākumu kvalificētu kā atbalstu šā noteikuma izpratnē, ir jāizpilda šādi nosacījumi: i) pasākumam jābūt piedēvējamam valstij un finansētam no valsts līdzekļiem; ii) tam jāpiešķir uzņēmumam priekšrocība; iii) piešķirtajai priekšrocībai jābūt selektīvai un iv) atbalstam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus un jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm.

| (51) | Lai pasākumu varētu raksturot kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jābūt izpildītiem visiem četriem nosacījumiem, un šie nosacījumi ir kumulatīvi. Vispirms Komisija pārbaudīs nosacījumu, kas attiecas uz selektīvas priekšrocības piešķiršanu. |
| --- | --- |

(51)

Lai pasākumu varētu raksturot kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jābūt izpildītiem visiem četriem nosacījumiem, un šie nosacījumi ir kumulatīvi. Vispirms Komisija pārbaudīs nosacījumu, kas attiecas uz selektīvas priekšrocības piešķiršanu.

| (52) | Principā, lai novērtētu priekšrocības esību, uzņēmuma finansiālais stāvoklis pēc pasākuma būtu jāsalīdzina ar tā finansiālo stāvokli, ja pasākums nebūtu veikts (28). |
| --- | --- |

(52)

Principā, lai novērtētu priekšrocības esību, uzņēmuma finansiālais stāvoklis pēc pasākuma būtu jāsalīdzina ar tā finansiālo stāvokli, ja pasākums nebūtu veikts (28).

28

| (53) | Jo īpaši attiecībā uz nodokļu pasākumiem, lai pierādītu iespējamo nodokļu atvieglojumu, ir jānovērtē, vai uzņēmumam piemērotais nodokļu režīms sniedz tam priekšrocības salīdzinājumā ar parasto jeb “normālo” nodokļu režīmu (29). Tādējādi atvieglojuma novērtējums ir cieši saistīts ar selektivitātes kritērija novērtējumu (kad nodokļu atkāpes režīma esība tiek arī novērtēta salīdzinājumā ar vispārējiem nodokļu noteikumiem). |
| --- | --- |

(53)

Jo īpaši attiecībā uz nodokļu pasākumiem, lai pierādītu iespējamo nodokļu atvieglojumu, ir jānovērtē, vai uzņēmumam piemērotais nodokļu režīms sniedz tam priekšrocības salīdzinājumā ar parasto jeb “normālo” nodokļu režīmu (29). Tādējādi atvieglojuma novērtējums ir cieši saistīts ar selektivitātes kritērija novērtējumu (kad nodokļu atkāpes režīma esība tiek arī novērtēta salīdzinājumā ar vispārējiem nodokļu noteikumiem).

29

| (54) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru (30) nodokļu pasākuma materiālās selektivitātes novērtējumu veic trīs posmos. Pirmkārt, ir jānosaka un jāizpēta parastais jeb “normālais” nodokļu režīms (“atsauces sistēma”), ko piemēro attiecīgajā dalībvalstī. Otrkārt, saistībā ar šo parasto jeb “normālo” nodokļu režīmu ir jānovērtē un jānosaka, vai kāda priekšrocība, ko piešķir attiecīgais nodokļa pasākums, var būt selektīva. Tas jādara, pierādot, ka šis pasākums ir atkāpe no parastā režīma, jo nodala uzņēmējus, kuri, ņemot vērā šā režīma mērķi, ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā. Treškārt, ja šāda atkāpe pastāv, jānosaka, vai tās cēlonis ir attiecīgās nodokļu sistēmas būtība vai vispārējā struktūra un vai tādējādi to var pamatot ar šīs sistēmas būtību vai vispārējo struktūru. Šajā saistībā dalībvalstij ir jāpierāda, ka atšķirīgais nodokļu režīms izriet tieši no šīs sistēmas pamata vai vadošajiem principiem. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru (30) nodokļu pasākuma materiālās selektivitātes novērtējumu veic trīs posmos. Pirmkārt, ir jānosaka un jāizpēta parastais jeb “normālais” nodokļu režīms (“atsauces sistēma”), ko piemēro attiecīgajā dalībvalstī. Otrkārt, saistībā ar šo parasto jeb “normālo” nodokļu režīmu ir jānovērtē un jānosaka, vai kāda priekšrocība, ko piešķir attiecīgais nodokļa pasākums, var būt selektīva. Tas jādara, pierādot, ka šis pasākums ir atkāpe no parastā režīma, jo nodala uzņēmējus, kuri, ņemot vērā šā režīma mērķi, ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā. Treškārt, ja šāda atkāpe pastāv, jānosaka, vai tās cēlonis ir attiecīgās nodokļu sistēmas būtība vai vispārējā struktūra un vai tādējādi to var pamatot ar šīs sistēmas būtību vai vispārējo struktūru. Šajā saistībā dalībvalstij ir jāpierāda, ka atšķirīgais nodokļu režīms izriet tieši no šīs sistēmas pamata vai vadošajiem principiem.

30

| (55) | Šajā gadījumā saskaņā ar Tiesas spriedumu (31) uzņēmumu ienākuma nodokļa noteikumi, kas Vācijā parasti tiek piemēroti visiem uzņēmumiem, ir atsauces sistēma un tie ietver vispārējo zaudējumu pārnešanas noteikumu saskaņā ar KStG 8. panta 1. punktu. Šo noteikumu mērķis ir aplikt ar nodokļiem uzņēmumu peļņu, lai gūtu ieņēmumus budžetā saskaņā ar maksātspējas principu. |
| --- | --- |

(55)

Šajā gadījumā saskaņā ar Tiesas spriedumu (31) uzņēmumu ienākuma nodokļa noteikumi, kas Vācijā parasti tiek piemēroti visiem uzņēmumiem, ir atsauces sistēma un tie ietver vispārējo zaudējumu pārnešanas noteikumu saskaņā ar KStG 8. panta 1. punktu. Šo noteikumu mērķis ir aplikt ar nodokļiem uzņēmumu peļņu, lai gūtu ieņēmumus budžetā saskaņā ar maksātspējas principu.

31

KStG

| (56) | KStG 8. panta 1. punkts nosaka (atsaucoties uz EStG 10.d pantu), ka uzņēmumi, kas apliekami ar ienākuma nodokli, nodokļu vajadzībām var pārnest zaudējumus, kas radušies taksācijas gadā, uz nākamajiem taksācijas gadiem (nepārsniedzot maksimālo pieļaujamo apjomu 1 miljona euro apmērā). |
| --- | --- |

(56)

KStG 8. panta 1. punkts nosaka (atsaucoties uz EStG 10.d pantu), ka uzņēmumi, kas apliekami ar ienākuma nodokli, nodokļu vajadzībām var pārnest zaudējumus, kas radušies taksācijas gadā, uz nākamajiem taksācijas gadiem (nepārsniedzot maksimālo pieļaujamo apjomu 1 miljona euro apmērā).

KStG

EStG

| (57) | Tiesa lietas Andres sprieduma (32) 102. punktā norādīja, ka noteikums, kas regulē zaudējumu atsavināšanu, pats par sevi ir izņēmums zaudējumu pārnešanas noteikumā un ka, pamatojoties uz šo noteikumu satura vispārēju pārbaudi, vajadzēja būt iespējai secināt, ka pārstrukturēšanas klauzulas mērķis bija noteikt situāciju, uz kuru attiecas vispārējais zaudējumu pārnešanas noteikums. |
| --- | --- |

(57)

Tiesa lietas Andres sprieduma (32) 102. punktā norādīja, ka noteikums, kas regulē zaudējumu atsavināšanu, pats par sevi ir izņēmums zaudējumu pārnešanas noteikumā un ka, pamatojoties uz šo noteikumu satura vispārēju pārbaudi, vajadzēja būt iespējai secināt, ka pārstrukturēšanas klauzulas mērķis bija noteikt situāciju, uz kuru attiecas vispārējais zaudējumu pārnešanas noteikums.

Andres

32

| (58) | Tāpēc, ņemot vērā lietas īpašos apstākļus, nav nepieciešams noteikt, vai noteikumi par tiesību normas nepareizu piemērošanu ir atsauces sistēmas daļa, jo jebkurā gadījumā šķiet, ka Tiesas analīze izslēdz to, ka pārstrukturēšanas klauzula ir pretrunā šo noteikumu mērķim (33) un atkāpjas no tiem (34). |
| --- | --- |

(58)

Tāpēc, ņemot vērā lietas īpašos apstākļus, nav nepieciešams noteikt, vai noteikumi par tiesību normas nepareizu piemērošanu ir atsauces sistēmas daļa, jo jebkurā gadījumā šķiet, ka Tiesas analīze izslēdz to, ka pārstrukturēšanas klauzula ir pretrunā šo noteikumu mērķim (33) un atkāpjas no tiem (34).

33

34

| (59) | Lai novērtētu, vai Sanierungsklausel (KStG 8.c panta 1.a punkts) ir selektīva priekšrocība, Komisijai ir jānosaka, vai attiecīgais nodokļu pasākums ir atkāpe no šīs parastās sistēmas, ciktāl tas nodala uzņēmumus, kuri, ņemot vērā parastās nodokļu sistēmas mērķi, ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā. |
| --- | --- |

(59)

Lai novērtētu, vai Sanierungsklausel (KStG 8.c panta 1.a punkts) ir selektīva priekšrocība, Komisijai ir jānosaka, vai attiecīgais nodokļu pasākums ir atkāpe no šīs parastās sistēmas, ciktāl tas nodala uzņēmumus, kuri, ņemot vērā parastās nodokļu sistēmas mērķi, ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā.

Sanierungsklausel

KStG

| (60) | Ņemot vērā, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ļauj pārnest zaudējumus uzņēmumiem, kas ir nelikvīdi vai kuriem ir pārmērīgas parādsaistības (vai kuri ir pakļauti nelikviditātes vai pārmērīgu parādsaistību riskam) un kuri tiek pārstrukturēti, pasākums neatkāpjas no vispārējā pārnešanas noteikuma saskaņā ar KStG 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ļauj pārnest zaudējumus uzņēmumiem, kas ir nelikvīdi vai kuriem ir pārmērīgas parādsaistības (vai kuri ir pakļauti nelikviditātes vai pārmērīgu parādsaistību riskam) un kuri tiek pārstrukturēti, pasākums neatkāpjas no vispārējā pārnešanas noteikuma saskaņā ar KStG 8. panta 1. punktu.

KStG

KStG

| (61) | Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka KStG 8.c panta 1.a punkts nepiešķir selektīvu priekšrocību uzņēmumiem, uz kuriem tas attiecas. |
| --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka KStG 8.c panta 1.a punkts nepiešķir selektīvu priekšrocību uzņēmumiem, uz kuriem tas attiecas.

KStG

| (62) | Ņemot vērā iepriekš minēto, nav nepieciešams novērtēt Vācijas iestāžu iesniegtos papildu argumentus par selektīvas priekšrocības neesamību. Nav arī nepieciešams novērtēt atlikušos nosacījumus, lai pasākumu kvalificētu kā atbalstu, jo, lai pasākumu kvalificētu kā valsts atbalstu, ir jāizpilda visi četri LESD 107. panta 1. punkta nosacījumi, un šie nosacījumi ir kumulatīvi. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā iepriekš minēto, nav nepieciešams novērtēt Vācijas iestāžu iesniegtos papildu argumentus par selektīvas priekšrocības neesamību. Nav arī nepieciešams novērtēt atlikušos nosacījumus, lai pasākumu kvalificētu kā atbalstu, jo, lai pasākumu kvalificētu kā valsts atbalstu, ir jāizpilda visi četri LESD 107. panta 1. punkta nosacījumi, un šie nosacījumi ir kumulatīvi.

7.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (63) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka KStG 8.c panta 1.a punkts (Sanierungsklausel) nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

(63)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka KStG 8.c panta 1.a punkts (Sanierungsklausel) nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē,

KStG

Sanierungsklausel

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Shēma nodokļu zaudējumu pārnešanai grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā saskaņā ar KStG 8.c panta 1.a punktu (Sanierungsklausel) nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2020. gada 22. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājas izpildvietniece

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 90, 8.4.2010., 8. lpp.

1

(2)  
  OV C 90, 8.4.2010., 8. lpp.

2

(3)  Komisijas 2011. gada 26. janvāra Lēmums 2011/527/ES par valsts atbalstu C 7/10 (ex CP 250/09 un NN 5/10), ko īstenoja Vācija – “Shēma nodokļu zaudējumu pārnešanai grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā (“
  Sanierungsklausel
  ”)” (OV L 235, 10.9.2011., 26. lpp.).

3

Sanierungsklausel

(4)  Komisijas paziņojums “Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos” (OV C 83, 7.4.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Saskaņā ar pagaidu shēmu atbalstu uzskata par saderīgu, ja tā apjoms nepārsniedz 500 000 EUR, atbalsta saņēmējs ir uzņēmums, kas 2008. gada 1. jūlijā nebija nonācis grūtībās, un ir izpildīti visi pārējie pagaidu shēmas 4.2.2. punktā paredzētie nosacījumi.

5

(6)  Tika iesniegtas 16 atcelšanas prasības – Vācija iesniedz vienu prasību (T-205/11) un iespējamie atbalsta saņēmēji iesniedza 15 prasības. Visas prasības tika apturētas, izņemot T-287/11 un T-620/11.

6

(7)  Vispārējās tiesas 2016. gada 4. februāra spriedums Heitkamp BauHolding/Komisija, T-287/11, ECLI:EU:T:2016:60; Vispārējās tiesas 2016. gada 4. februāra spriedums GFKL Financial Services/Komisija, T-620/11, ECLI:EU:T:2016:59.

7

Heitkamp BauHolding

GFKL Financial Services

(8)  Tiesas (otrā palāta) 2018. gada 28. jūnija spriedums Andres (faillite Heitkamp BauHolding)/Komisija, C-203/16 P ECLI:EU:C:2018:505; Tiesas (otrā palāta) 2018. gada 28. jūnija spriedums Vācija/Komisija, C-208/16 P, ECLI:EU:C:2018:506; Tiesas (otrā palāta) 2018. gada 28. jūnija spriedums Vācija/Komisija, C-209/16 P, ECLI:EU:C:2018:507; Tiesas (otrā palāta) 2018. gada 28. jūnija spriedums Lowell Financial Services/Komisija, C-219/16 P, ECLI:EU:C:2018:508.

8

Andres (faillite Heitkamp BauHolding)

Lowell Financial Services

(9)  
  Unternehmensteuerreformgesetz 2008, 2007. gada 14. augusts, Federālais Vēstnesis (Bundesgesetzblatt (“
  BGBl.”)), 2007. gads, I daļa, Nr. 40, 1912. lpp.

9

Unternehmensteuerreformgesetz 2008

Bundesgesetzblatt

BGBl

(10)  Vācijas parlamenta drukātu dokumentu kopums (Bundestagsdrucksache) 16/4841, 74. lpp.

10

Bundestagsdrucksache

(11)  
  Bundestagsdrucksache 16/4841, 76. lpp., atsaucoties uz Federālās Finanšu ministrijas 2003. gada 27. marta apkārtrakstu (Federālais nodokļu laikraksts (Bundessteuerblatt) (“
  BStBl.”), 2003. gads, I daļa, 240. lpp.).

11

Bundestagsdrucksache

Bundessteuerblatt

BStBl

(12)  
  Gesetz zur verbesserten steuerlichen Berücksichtigung von Vorsorgeaufwendungen (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung), 2009. gada 16. jūnijs, BGBl., 2009. gads, I daļa, Nr. 43, 1959. lpp.

12

Gesetz zur verbesserten steuerlichen Berücksichtigung von Vorsorgeaufwendungen

Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung

BGBl

(13)  
  Sanierung mērķis ir reorganizēt uzņēmumu. Reorganizācija ir pasākums, kura mērķis ir nepieļaut vai novērst nelikviditāti (Zahlungsunfähigkeit) vai pārmērīgas parādsaistības (Überschuldung). Attiecīgi reorganizēt var tikai tādus uzņēmumus, kas laikā, kad notiek izmaiņas, kas saistītas ar uzņēmuma akciju paketi, ir vai varētu būt nelikvīdi vai kuriem ir vai varētu būt pārmērīgas parādsaistības.

13

Sanierung

Zahlungsunfähigkeit

Überschuldung

(14)  Termini “nelikviditāte”, “nelikviditātes risks” un “pārmērīgas parādsaistības” ir definēti Vācijas maksātnespējas tiesību aktos (Insolvenzordnung (“
  InsO
  ”), 1994. gada 5. oktobris, BGBl., 1994. gads, I daļa, Nr. 70, 2866. lpp.): “nelikviditāte” (InsO 17. pants): ja parādnieks nespēj izpildīt maksājumu saistības un ir pārtraucis maksājumus; “nelikviditātes risks” (InsO 18. pants): ja parādnieks, iespējams, nespēs izpildīt turpmākās maksājumu saistības noteiktajā termiņā; “pārmērīgas parādsaistības” (InsO 19. pants): ja parādnieka uzņēmuma aktīvi nesedz esošās saistības; tomēr parādnieka uzņēmumam nav “pārmērīgu parādsaistību”, ja ir pozitīvas prognozes par tā turpmāku pastāvēšanu.

14

Insolvenzordnung

InsO

BGBl

InsO

InsO

InsO

(15)  
  Gesetz zur Beschleunigung des Wirtschaftswachstums (Wachstumsbeschleunigungsgesetz), 2009. gada 22. decembris, BGBl., 2009. gads, I daļa, Nr. 81, 3950. lpp., 2. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

15

Gesetz zur Beschleunigung des Wirtschaftswachstums (Wachstumsbeschleunigungsgesetz)

BGBl

(16)  Tā dēvētie vororganschaftliche Verluste.

16

vororganschaftliche Verluste

(17)  Komisijas paziņojums “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

17

(18)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.).

18

(19)  Federālās Finanšu ministrijas 2010. gada 30. aprīļa apkārtraksts Vācijas federālo zemju nodokļu iestādēm, kas atbild par nodokļu iekasēšanu (BMF v. 30.4.2010. – IV C 2 – S 2745-a/08/10005:002), BStBl., 2010. gads, I daļa, 488. lpp.

19

BMF v. 30.4.2010. – IV C 2 – S 2745-a/08/10005:002

BStBl

(20)  Vācija citē Tiesas (otrā palāta) 2004. gada 14. septembra spriedumu lietā Spānija/Komisija, C-276/02, ECLI:EU:C:2004:521, 15. un 26. punkts, un Tiesas (sestā palāta) 1999. gada 29. jūnija spriedumu lietā DM Transport, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, 22. un 25. punkts.

20

DM Transport

(21)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.), 13. un 14. punkts.

21

(22)  Tiesas (sestā palāta) 1999. gada 29. jūnija spriedums, DM Transport, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, 26.–28. punkts.

22

DM Transport

(23)  Vispārējās tiesas (piektā palāta paplašinātā sastāvā) 2002. gada 11. jūlija spriedums lietā HAMSA/Komisija, T-152/99, EU:T:2002:188, 157. punkts.

23

HAMSA

(24)  4. panta 2. punkta a) apakšpunkts (KStG 34. panta 7. punkta c) apakšpunkta grozījums) likumā, saskaņā ar kuru transponējama Direktīva par prasību piedziņu saistībā ar noteiktiem nodokļiem, nodevām un citiem pasākumiem un grozāmi nodokļu likumi (Gesetz zur Umsetzung der Beitreibungsrichtlinie sowie zur Änderung steuerlicher Vorschriften), 2011. gada 7. decembris, BGBl., 2011. gads, I daļa, Nr. 64, 2592. lpp.

24

KStG

Gesetz zur Umsetzung der Beitreibungsrichtlinie sowie zur Änderung steuerlicher Vorschriften

BGBl

(25)  Federālās konstitucionālās tiesas 2017. gada 29. marta spriedums, 2 BvL 6/11, https://www.bundesverfassungsgericht.de/e/ls20170329_2bvl000611.html.

25

2 BvL 6/11

(26)  6. panta 2. punkts (KStG 8.c panta 1. punkta grozījums) likumā par apgrozījuma nodokļu iztrūkuma novēršanu, kas rodas, pārdodot preces internetā, un ar ko groza citus nodokļu likumus (Gesetz zur Vermeidung von Umsatzsteuerausfällen beim Handel mit Waren im Internet und zur Änderung weiterer steuerlicher Vorschriften), 2018. gada 11. decembris, BGBl., 2018. gads, I daļa, Nr. 45, 2338. lpp.

26

KStG

Gesetz zur Vermeidung von Umsatzsteuerausfällen beim Handel mit Waren im Internet und zur Änderung weiterer steuerlicher Vorschriften

BGBl

(27)  6. panta 6. punkta b) apakšpunkts (KStG 34. panta 6. punkta grozījums) Gesetz zur Vermeidung von Umsatzsteuerausfällen beim Handel mit Waren im Internet und zur Änderung weiterer steuerlicher Vorschriften.

27

KStG

Gesetz zur Vermeidung von Umsatzsteuerausfällen beim Handel mit Waren im Internet und zur Änderung weiterer steuerlicher Vorschriften

(28)  Sk. Tiesas 1974. gada 2. jūlija spriedumu Itālija/Komisija, Lieta 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 17. punkts.

28

(29)  Sk., piemēram, Tiesas (otrā palāta) 2005. gada 15. decembra spriedumu Unicredito Italiano, C-148/04, ECLI:EU:C:2005:774, 50.–52. punkts; Tiesas (trešā palāta) 2011. gada 8. decembra spriedumu France Télécom/Komisija, C-81/10 P, ECLI:EU:C:2011:811, 24. punkts.

29

Unicredito Italiano

France Télécom

(30)  Sk., piemēram, Tiesas (pirmā palāta) 2011. gada 8. septembra spriedumu Paint Graphos un citi, C-78/08 līdz C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 49. un 71. punkts; Tiesas (virspalāta) 2016. gada 21. decembra spriedumu Komisija/World Duty Free Group un Komisija/Banco Santander and Santusa, C-20/15 P un C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 57. un 58. punkts.

30

Paint Graphos

World Duty Free Group

Banco Santander and Santusa

(31)  Tiesas (otrā palāta) 2018. gada 28. jūnija spriedums Andres (faillite Heitkamp BauHolding)/Komisija, C-203/16 P ECLI:EU:C:2018:505; Tiesas (otrā palāta) 2018. gada 28. jūnija spriedums Vācija/Komisija, C-208/16 P, ECLI:EU:C:2018:506; Tiesas (otrā palāta) 2018. gada 28. jūnija spriedums Vācija/Komisija, C-209/16 P, ECLI:EU:C:2018:507; Tiesas (otrā palāta) 2018. gada 28. jūnija spriedums Lowell Financial Services/Komisija, C-219/16 P, ECLI:EU:C:2018:508.

31

Andres (faillite Heitkamp BauHolding)

Lowell Financial Services

(32)  Tiesas (otrā palāta) 2018. gada 28. jūnija spriedums Andres (faillite Heitkamp BauHolding)/Komisija, C-203/16 P ECLI:EU:C:2018:505.

32

Andres (faillite Heitkamp BauHolding)

(33)  Tas būtu novērst to, ka uzņēmumi nepamatoti samazina nodokļu bāzi, izmantojot zaudējumu pārnešanu no fiktīviem uzņēmumiem.

33

(34)  Turklāt varētu apgalvot, ka Sanierungsklausel noteiktā prasība saglabāt būtiskas uzņēmējdarbības struktūras un uzņēmuma darbību izslēdz tiesību normas nepareizu piemērošanu.

34

Sanierungsklausel

---

| 27.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/451

(2020. gada 26. marts),

ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1985)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 89/662/EEK (1989. gada 11. decembris) par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 90/425/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par veterinārajām pārbaudēm, kas piemērojamas Savienībā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2002/99/EK (2002. gada 16. decembris), ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (3), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) ir izklāstīti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās apstiprināti minētās slimības gadījumi savvaļas cūku vai mājas cūku populācijā (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I–IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums ir vairākkārt grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/397 (5) pēc nesen Rumānijā un Polijā konstatētajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem cūku populācijā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) ir izklāstīti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās apstiprināti minētās slimības gadījumi savvaļas cūku vai mājas cūku populācijā (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I–IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums ir vairākkārt grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/397 (5) pēc nesen Rumānijā un Polijā konstatētajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem cūku populācijā.

| (2) | Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/397 pieņemšanas dienas ir bijuši jauni Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas un mājas cūku populācijās Polijā un savvaļas cūku populācijā Ungārijā. |
| --- | --- |

(2)

Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/397 pieņemšanas dienas ir bijuši jauni Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas un mājas cūku populācijās Polijā un savvaļas cūku populācijā Ungārijā.

| (3) | 2020. gada martā viens Āfrikas cūku mēra uzliesmojums tika novērots mājas cūku populācijā Nova Solas apriņķī Polijā, proti, apgabalā, kurš patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā. Šis Āfrikas cūku mēra uzliesmojums mājas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā patlaban norādītais Polijas apgabals, kurā konstatēts šis nesenais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma III daļā, nevis tā II daļā. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada martā viens Āfrikas cūku mēra uzliesmojums tika novērots mājas cūku populācijā Nova Solas apriņķī Polijā, proti, apgabalā, kurš patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā. Šis Āfrikas cūku mēra uzliesmojums mājas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā patlaban norādītais Polijas apgabals, kurā konstatēts šis nesenais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma III daļā, nevis tā II daļā.

| (4) | Turklāt 2020. gada martā viens Āfrikas cūku mēra gadījums novērots kādai savvaļas cūkai Glogovas apriņķī Polijā, proti, apgabalā, kurš patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un atrodas pavisam tuvu minētā lēmuma pielikuma I daļā norādītajam apgabalam. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums kādai savvaļas cūkai paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā patlaban norādītais Polijas apgabals, kurš atrodas pavisam tuvu pielikuma II daļā norādītajam apgabalam un kurā konstatēts šis nesenais Āfrikas cūku mēra gadījums Glogovas apriņķī, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt 2020. gada martā viens Āfrikas cūku mēra gadījums novērots kādai savvaļas cūkai Glogovas apriņķī Polijā, proti, apgabalā, kurš patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un atrodas pavisam tuvu minētā lēmuma pielikuma I daļā norādītajam apgabalam. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums kādai savvaļas cūkai paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā patlaban norādītais Polijas apgabals, kurš atrodas pavisam tuvu pielikuma II daļā norādītajam apgabalam un kurā konstatēts šis nesenais Āfrikas cūku mēra gadījums Glogovas apriņķī, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā.

| (5) | 2020. gada martā vairāki Āfrikas cūku mēra gadījumi tika novēroti savvaļas cūku populācijā Nogrādas meģē Ungārijā, proti, apgabalos, kas patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un atrodas pavisam tuvu minētā pielikuma I daļā norādītajiem apgabaliem. Šie Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā norādītie Ungārijas apgabali, kuri atrodas pavisam tuvu minētā pielikuma II daļā norādītajiem apgabaliem un kuros nesen novēroti Āfrikas cūku mēra gadījumi, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada martā vairāki Āfrikas cūku mēra gadījumi tika novēroti savvaļas cūku populācijā Nogrādas meģē Ungārijā, proti, apgabalos, kas patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un atrodas pavisam tuvu minētā pielikuma I daļā norādītajiem apgabaliem. Šie Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā norādītie Ungārijas apgabali, kuri atrodas pavisam tuvu minētā pielikuma II daļā norādītajiem apgabaliem un kuros nesen novēroti Āfrikas cūku mēra gadījumi, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā.

| (6) | Pēc šiem nesenajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem savvaļas un mājas cūku populācijās Polijā un Ungārijā un ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju Savienībā, reģionalizācija minētajās divās dalībvalstīs ir atkārtoti novērtēta un atjaunināta. Turklāt ieviestie riska pārvaldības pasākumi arī ir atkārtoti novērtēti un atjaunināti. Šīs pārmaiņas ir jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Pēc šiem nesenajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem savvaļas un mājas cūku populācijās Polijā un Ungārijā un ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju Savienībā, reģionalizācija minētajās divās dalībvalstīs ir atkārtoti novērtēta un atjaunināta. Turklāt ieviestie riska pārvaldības pasākumi arī ir atkārtoti novērtēti un atjaunināti. Šīs pārmaiņas ir jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā.

| (7) | Lai ņemtu vērā jaunākās norises attiecībā uz Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko attīstību Savienībā un proaktīvi apkarotu ar šīs slimības izplatīšanos saistītos riskus, Polijā un Ungārijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali, un tie būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II un III daļā. Tādēļ Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I, II un III daļa būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Lai ņemtu vērā jaunākās norises attiecībā uz Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko attīstību Savienībā un proaktīvi apkarotu ar šīs slimības izplatīšanos saistītos riskus, Polijā un Ungārijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali, un tie būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II un III daļā. Tādēļ Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I, II un III daļa būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību Savienībā attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatību, ir svarīgi, lai ar šo lēmumu izdarītie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma grozījumi stātos spēkā pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību Savienībā attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatību, ir svarīgi, lai ar šo lēmumu izdarītie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma grozījumi stātos spēkā pēc iespējas drīzāk.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2020. gada 26. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/709/ES (2014. gada 9. oktobris) par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2014/178/ES (OV L 295, 11.10.2014., 63. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/397 (2020. gada 12. marts), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs (OV L 77, 13.3.2020., 5. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

I DAĻA

1.   Beļģija

Šādi Beļģijas apgabali:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d’Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d’Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d’en-Bas,

| — | Rue Sous l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l’Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l’Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l’Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l’Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l’Accord jusque son intersection avec N801, |
| --- | --- |

—

Rue de l’Accord jusque son intersection avec N801,

| — | N801 jusque son intersection avec Le Sart, |
| --- | --- |

—

N801 jusque son intersection avec Le Sart,

| — | Le Sart, |
| --- | --- |

—

Le Sart,

| — | La Fosse du Loup, |
| --- | --- |

—

La Fosse du Loup,

| — | Les Chanvières, |
| --- | --- |

—

Les Chanvières,

| — | La Roquignole, |
| --- | --- |

—

La Roquignole,

| — | Hosseuse, |
| --- | --- |

—

Hosseuse,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue Grande, |
| --- | --- |

—

Rue Grande,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Igaunija

Šādi Igaunijas apgabali:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150, 956160 és 956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150, 956160 és 956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 904250, 904350, 904950, 904960, 905070, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 904250, 904350, 904950, 904960, 905070, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250850, 250950, 251050, 251150, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252550, 252650 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250850, 250950, 251050, 251150, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252550, 252650 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 553250, 553260, 553350, 553750, 553850 és 553910 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 553250, 553260, 553350, 553750, 553850 és 553910 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Imbarės, Kartenos ir Kūlupėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Imbarės, Kartenos ir Kūlupėnų seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Kulių, Nausodžio, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Kulių, Nausodžio, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miestoseniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miestoseniūnijos.

6.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| — | gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim,

| — | powiat działdowski, |
| --- | --- |

—

powiat działdowski,

| — | gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat zambrowski, |
| --- | --- |

—

powiat zambrowski,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | powiat żuromiński, |
| --- | --- |

—

powiat żuromiński,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Kowala, , Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, i część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, , Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, i część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów– w powiecie kolbuszowskim gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów– w powiecie kolbuszowskim gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat opatowski, |
| --- | --- |

—

powiat opatowski,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| — | gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| — | gminy Brody i Mirzec w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brody i Mirzec w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| — | powiat skierniewicki, |
| --- | --- |

—

powiat skierniewicki,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, Stegna, Sztutow, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, nastęnie przez drogę nr 7 i S7, i dalej przez drogę nr 502 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr S7 do północnej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, Stegna, Sztutow, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, nastęnie przez drogę nr 7 i S7, i dalej przez drogę nr 502 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr S7 do północnej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim,

| — | gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| — | gmina Lubrza, Łagów, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubrza, Łagów, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| — | gmina Cybinka w powiecie słubickim, |
| --- | --- |

—

gmina Cybinka w powiecie słubickim,

| — | część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| — | gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- | --- |

—

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| — | gminy Chocianów, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chocianów, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim,

| — | gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| — | gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim,

| — | gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim,

| — | powiat kościański. |
| --- | --- |

—

powiat kościański.

7.   Slovākija

Šādi Slovākijas apgabali:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Košice-mesto, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-mesto,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske,

| — | in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II. |
| --- | --- |

—

in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II.

8.   Grieķija

Šādi Grieķijas apgabali:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II DAĻA

1.   Beļģija

Šādi Beļģijas apgabali:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| — | La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| — | Hosseuse, |
| --- | --- |

—

Hosseuse,

| — | La Roquignole, |
| --- | --- |

—

La Roquignole,

| — | Les Chanvières, |
| --- | --- |

—

Les Chanvières,

| — | La Fosse du Loup, |
| --- | --- |

—

La Fosse du Loup,

| — | Le Sart, |
| --- | --- |

—

Le Sart,

| — | La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| — | La rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l’Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Igaunija

Šādi Igaunijas apgabali:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Békés megye 950850, 950860, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953510, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950850, 950860, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953510, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900950, 900960, 901050, 901150, 901450, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905050, 905060, 905080, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900950, 900960, 901050, 901150, 901450, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905050, 905060, 905080, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 252350, 252450, 252460, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 252350, 252450, 252460, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553650 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553650 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Babrungo, Alsėdžių, Žlibinų, Stalgėnų, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Babrungo, Alsėdžių, Žlibinų, Stalgėnų, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Barstyčių, Ylakių, Notėnų ir Šačių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Barstyčių, Ylakių, Notėnų ir Šačių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- | --- |

—

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| — | gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| — | gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| — | część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| — | gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- | --- |

—

gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| — | gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| — | gmina Nidzica w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gmina Nidzica w powiecie nidzickim,

| — | gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- | --- |

—

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| — | gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| — | gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- | --- |

—

powiat kolneński z miastem Kolno,

| — | gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat siedlecki, |
| --- | --- |

—

powiat siedlecki,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat węgrowski, |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- | --- |

—

gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez droge nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez droge nr 9 w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | powiat płoński, |
| --- | --- |

—

powiat płoński,

| — | gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| — | powiat wołomiński, |
| --- | --- |

—

powiat wołomiński,

| — | część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| — | gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| — | powiat janowski, |
| --- | --- |

—

powiat janowski,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | gminy Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| — | gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| — | gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| — | gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| — | gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim,

| — | gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| — | gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim,

| — | część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | część gminy Nowy Dwór Gdański położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 oraz przez drogę nr 502 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr S7 do północnej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Nowy Dwór Gdański położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 oraz przez drogę nr 502 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr S7 do północnej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | gminy Bobrowice, Bytnica, Dąbie i Krosno Odrzańskie w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bobrowice, Bytnica, Dąbie i Krosno Odrzańskie w powiecie krośnieńskim,

| — | gminy Bytom Odrzański, Kolsko, Nowe Miasteczko, Siedlisko oraz część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy w powieie nowosolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bytom Odrzański, Kolsko, Nowe Miasteczko, Siedlisko oraz część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy w powieie nowosolskim,

| — | gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Sulechów, Świdnica, Trzebiechów oraz część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Sulechów, Świdnica, Trzebiechów oraz część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| — | powiat żarski , |
| --- | --- |

—

powiat żarski ,

| — | powiat żagański , |
| --- | --- |

—

powiat żagański ,

| — | gmina Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | gmina Gaworzyce i Grębocice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Gaworzyce i Grębocice w powiecie polkowickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat wolsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat wolsztyński,

| — | gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim,

| — | gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- | --- |

—

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Slovākija

Šādi Slovākijas apgabali:

| — | in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Belza, Bidovce, Blažice, Bohdanovce, Byster, Čaňa, Ďurďošík, Ďurkov, Geča, Gyňov, Haniska, Kalša, Kechnec, Kokšov- Bakša, Košická Polianka, Košický Klečenov, Milhosť, Nižná Hutka, Nižná Mysľa, Nižný Čaj, Nižný Olčvár, Nový Salaš, Olšovany, Rákoš, Ruskov, Seňa, Skároš, Sokoľany, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica, Trstené pri Hornáde, Valaliky, Vyšná Hutka, Vyšná Myšľa, Vyšný Čaj, Vyšný Olčvár, Zdoba and Ždaňa, |
| --- | --- |

—

in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Belza, Bidovce, Blažice, Bohdanovce, Byster, Čaňa, Ďurďošík, Ďurkov, Geča, Gyňov, Haniska, Kalša, Kechnec, Kokšov- Bakša, Košická Polianka, Košický Klečenov, Milhosť, Nižná Hutka, Nižná Mysľa, Nižný Čaj, Nižný Olčvár, Nový Salaš, Olšovany, Rákoš, Ruskov, Seňa, Skároš, Sokoľany, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica, Trstené pri Hornáde, Valaliky, Vyšná Hutka, Vyšná Myšľa, Vyšný Čaj, Vyšný Olčvár, Zdoba and Ždaňa,

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I. |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I.

9.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

III DAĻA

1.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| — | gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| — | gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| — | część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| — | część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| — | gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
| --- | --- |

—

gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim,

| — | gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| — | gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- | --- |

—

gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| — | gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- | --- |

—

gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| — | gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| — | gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- | --- |

—

gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| — | gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| — | powiat miński, |
| --- | --- |

—

powiat miński,

| — | gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| — | część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| — | gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| — | gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

w województwie lubelskim:

| — | gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| — | gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim,

| — | gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim,

| — | część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| — | gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| — | gminy Adamów, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim,

| — | gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- | --- |

—

gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim,

| — | gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- | --- |

—

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| — | gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

w województwie podkarpackim:

| — | gmina Narol w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Narol w powiecie lubaczowskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| — | gminy Zabór oraz część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Zabór oraz część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| — | powiat miejski Zielona Góra. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra.

4.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Judeţului Maramureş. |
| --- | --- |

—

Judeţului Maramureş.

IV DAĻA

Itālija

Šādi Itālijas apgabali:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

| 27.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/46

---

EIROPAS SAVIENĪBAS INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA BIROJA VALDES LĒMUMS

(2020. gada 26. marts)

par iekšējiem noteikumiem attiecībā uz datu subjektu noteiktu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi kā daļu no Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja darbības

VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (1), un jo īpaši tās 25. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 14. jūnija Regulu (ES) 2017/1001 par Eiropas Savienības preču zīmi (2) un jo īpaši tās 153. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja Valdes reglamentu un jo īpaši tā 9. pantu,

ņemot vērā apspriešanos ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju 2019. gada 18. decembrī,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (turpmāk tekstā – Birojs) veic savas darbības saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1001. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (turpmāk tekstā – Birojs) veic savas darbības saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1001.

| (2) | Saskaņā ar 25. panta 1. punktu Regulā (ES) 2018/1725 ierobežojumi šīs regulas 14.–22., 35. un 36. panta, kā arī 4. panta piemērošanai, ciktāl tā noteikumi atbilst tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti 14.–22. pantā, ja minētie ierobežojumi nav balstīti uz tiesību aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Līgumiem, būtu jānosaka, pamatojoties uz Biroja pieņemtiem iekšējiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 25. panta 1. punktu Regulā (ES) 2018/1725 ierobežojumi šīs regulas 14.–22., 35. un 36. panta, kā arī 4. panta piemērošanai, ciktāl tā noteikumi atbilst tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti 14.–22. pantā, ja minētie ierobežojumi nav balstīti uz tiesību aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Līgumiem, būtu jānosaka, pamatojoties uz Biroja pieņemtiem iekšējiem noteikumiem.

| (3) | Minētie iekšējie noteikumi, tostarp noteikumi par ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu, nav jāpiemēro, ja tiesību aktā, kas pieņemts, pamatojoties uz Līgumiem, ir paredzēts datu subjektu tiesību ierobežojums. |
| --- | --- |

(3)

Minētie iekšējie noteikumi, tostarp noteikumi par ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu, nav jāpiemēro, ja tiesību aktā, kas pieņemts, pamatojoties uz Līgumiem, ir paredzēts datu subjektu tiesību ierobežojums.

| (4) | Kad Birojs pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tam būtu jāapsver, vai ir piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

(4)

Kad Birojs pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tam būtu jāapsver, vai ir piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

| (5) | Saskaņā ar savu administratīvo darbību Birojam var būt pienākums ierobežot datu subjektu tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar savu administratīvo darbību Birojam var būt pienākums ierobežot datu subjektu tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu.

| (6) | Birojs, ko pārstāv tā izpilddirektors, darbojas kā datu pārzinis neatkarīgi no tā, vai Biroja iekšienē pārziņa funkcijas ir tālāk deleģētas atbilstoši operatīvajai atbildībai par konkrētām personas datu apstrādes darbībām. |
| --- | --- |

(6)

Birojs, ko pārstāv tā izpilddirektors, darbojas kā datu pārzinis neatkarīgi no tā, vai Biroja iekšienē pārziņa funkcijas ir tālāk deleģētas atbilstoši operatīvajai atbildībai par konkrētām personas datu apstrādes darbībām.

| (7) | Personas dati glabājas drošā elektroniskā vidē vai papīra formātā, tādējādi novēršot nelikumīgu piekļuvi datiem vai to nosūtīšanu personām, kurām nav piekļuves tiesību. Apstrādātos personas datus glabā tik ilgi, kā tas ir norādīts datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai Biroja dokumentos. |
| --- | --- |

(7)

Personas dati glabājas drošā elektroniskā vidē vai papīra formātā, tādējādi novēršot nelikumīgu piekļuvi datiem vai to nosūtīšanu personām, kurām nav piekļuves tiesību. Apstrādātos personas datus glabā tik ilgi, kā tas ir norādīts datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai Biroja dokumentos.

| (8) | Šie iekšējie noteikumi ir jāpiemēro visām Biroja veiktajām apstrādes darbībām, veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, trauksmes celšanas procedūras, (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas gadījumos, apstrādājot sūdzības un veselības datus, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, (IT) drošības izmeklēšanas, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU). |
| --- | --- |

(8)

Šie iekšējie noteikumi ir jāpiemēro visām Biroja veiktajām apstrādes darbībām, veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, trauksmes celšanas procedūras, (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas gadījumos, apstrādājot sūdzības un veselības datus, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, (IT) drošības izmeklēšanas, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU).

| (9) | Gadījumos, kad piemēro šos iekšējos noteikumus, Birojam ir jāpaskaidro, kādēļ ierobežojumi ir obligāti nepieciešami un samērīgi demokrātiskā sabiedrībā, kā arī jāievēro pamattiesību un pamatbrīvību būtība. |
| --- | --- |

(9)

Gadījumos, kad piemēro šos iekšējos noteikumus, Birojam ir jāpaskaidro, kādēļ ierobežojumi ir obligāti nepieciešami un samērīgi demokrātiskā sabiedrībā, kā arī jāievēro pamattiesību un pamatbrīvību būtība.

| (10) | Šajā sakarībā Birojam, ciktāl iespējams, iepriekš minēto procedūru gaitā ir pienākums ievērot datu subjektu pamattiesības, jo īpaši tās, kas attiecas uz tiesībām uz informāciju, piekļūt datiem un labot tos, tiesībām uz dzēšanu, apstrādes ierobežošanu, datu subjektu tiesībām uz informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu un saziņas konfidencialitāti, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725. |
| --- | --- |

(10)

Šajā sakarībā Birojam, ciktāl iespējams, iepriekš minēto procedūru gaitā ir pienākums ievērot datu subjektu pamattiesības, jo īpaši tās, kas attiecas uz tiesībām uz informāciju, piekļūt datiem un labot tos, tiesībām uz dzēšanu, apstrādes ierobežošanu, datu subjektu tiesībām uz informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu un saziņas konfidencialitāti, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725.

| (11) | Birojam būtu periodiski jāuzrauga, vai nosacījumi, kas pamato ierobežojumu, joprojām attiecas, un jāatceļ ierobežojums, ciktāl tas vairs nav piemērojams. |
| --- | --- |

(11)

Birojam būtu periodiski jāuzrauga, vai nosacījumi, kas pamato ierobežojumu, joprojām attiecas, un jāatceļ ierobežojums, ciktāl tas vairs nav piemērojams.

| (12) | Pārzinim būtu jāinformē datu aizsardzības speciālists par katru ierobežojumu, kas piemērots datu subjekta tiesībām, kad šāds ierobežojums ir atcelts vai šāds ierobežojums ir pārskatīts. |
| --- | --- |

(12)

Pārzinim būtu jāinformē datu aizsardzības speciālists par katru ierobežojumu, kas piemērots datu subjekta tiesībām, kad šāds ierobežojums ir atcelts vai šāds ierobežojums ir pārskatīts.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo lēmumu paredz noteikumus, kas attiecas uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem Birojs atbilstīgi savām 2. punktā izklāstītajām apstrādes darbībām var ierobežot Regulas (ES) Nr. 2018/1725 4., 14.–21., 35. un 36. pantā noteikto tiesību piemērošanu, ievērojot minētās regulas 25. pantu.

2.   Biroja administratīvās darbības ietvaros šo lēmumu piemēro Biroja veiktajām personas datu apstrādes darbībām šādiem nolūkiem: veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, izskatot trauksmes celšanas gadījumus, veicot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatot sūdzības, apstrādājot veselības datus un/vai dokumentus, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, un (IT) drošības izmeklēšanas, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU).

Šo lēmumu piemēro Biroja veiktajām personas datu apstrādes darbībām, tostarp tām, kas veiktas pirms iepriekš minēto procedūru uzsākšanas, šo procedūru laikā un šo procedūru rezultātu pārraudzības gaitā. Tas attiecas arī uz palīdzību un sadarbību, ko Birojs ārpus savām administratīvajām procedūrām sniedz OLAF, dalībvalstu kompetentām iestādēm un/ vai citām kompetentām iestādēm.

3.   Attiecīgās datu kategorijas ir ticami dati (“objektīvi” dati, piemēram, identifikācijas dati, kontaktinformācija, profesionālie dati, administratīvie dati, dati, kas saņemti no konkrētiem avotiem, elektronisko sakaru un datu plūsmas dati) un/vai nepārbaudīti dati (“subjektīvi” dati, kas būtiski lietai, piemēram, argumentācija, uzvedības dati, novērtējumi, rezultatīvie un rīcības dati, kā arī dati, kas saistīti vai izvirzīti attiecībā uz procedūras vai darbības priekšmetu).

4.   Kad Birojs pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tas apsver, vai būtu piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

5.   Ievērojot šajā lēmumā izklāstītos nosacījumus, ierobežojumus var piemērot šādām tiesībām: informācijas sniegšana datu subjektiem, piekļuves tiesības, labošana, dzēšana, apstrādes ierobežošana, datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumu un elektroniskās saziņas konfidencialitāte.

2. pants

Pārziņa un aizsardzības pasākumu specifikācija

1.   Birojs ievieš šādus aizsardzības pasākumus, lai novērstu ļaunprātīgu izmantošanu vai nelikumīgu piekļuvi vai pārsūtīšanu:

| a) | papīra dokumentus glabā drošos skapjos, un tiem var piekļūt tikai pilnvarots personāls; |
| --- | --- |

a)

papīra dokumentus glabā drošos skapjos, un tiem var piekļūt tikai pilnvarots personāls;

| b) | visus elektroniskos datus glabā drošā IT lietojumprogrammā atbilstoši Biroja drošības standartiem, kā arī īpašās elektroniskās mapēs, kas pieejamas tikai pilnvarotam personālam. Attiecīgus piekļuves līmeņus piešķir individuāli; |
| --- | --- |

b)

visus elektroniskos datus glabā drošā IT lietojumprogrammā atbilstoši Biroja drošības standartiem, kā arī īpašās elektroniskās mapēs, kas pieejamas tikai pilnvarotam personālam. Attiecīgus piekļuves līmeņus piešķir individuāli;

| c) | IT sistēmām un to datu bāzēm ir jābūt aprīkotām ar mehānismiem, kas ļautu pārbaudīt lietotāja identitāti vienotas pierakstīšanās sistēmā un būtu automātiski savienoti ar lietotāja ID un paroli. Tiešo lietotāju kontiem jābūt unikāliem, personai piesaistītiem un nenododamiem, lietotāju kontu koplietošana ir stingri aizliegta. E-ierakstus glabā drošā vidē, lai nodrošinātu tajos esošo datu konfidencialitāti un privātumu; |
| --- | --- |

c)

IT sistēmām un to datu bāzēm ir jābūt aprīkotām ar mehānismiem, kas ļautu pārbaudīt lietotāja identitāti vienotas pierakstīšanās sistēmā un būtu automātiski savienoti ar lietotāja ID un paroli. Tiešo lietotāju kontiem jābūt unikāliem, personai piesaistītiem un nenododamiem, lietotāju kontu koplietošana ir stingri aizliegta. E-ierakstus glabā drošā vidē, lai nodrošinātu tajos esošo datu konfidencialitāti un privātumu;

| d) | visām personām, kurām ir piekļuve datiem, ir pienākums ievērot konfidencialitāti. |
| --- | --- |

d)

visām personām, kurām ir piekļuve datiem, ir pienākums ievērot konfidencialitāti.

2.   Apstrādes darbību pārzinis ir Birojs, ko pārstāv tā izpilddirektors, kurš var deleģēt pārziņa funkciju. Datu subjektus informē par deleģēto pārzini, izmantojot datu aizsardzības paziņojumus vai ierakstus, kas publicēti Biroja tīmekļa vietnē un/vai iekštīklā.

3.   Personas datu saglabāšanas periods, kas minēts 1. panta 3. punktā, nav ilgāks par laiku, kas noteikts datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai ierakstos, kas minēti 3. panta 1. punktā. Glabāšanas perioda beigās ar lietu saistīto informāciju, tostarp personas datus, dzēš, anonimizē vai nodod vēsturiskajos arhīvos;

4.   Ja Birojs uzskata, ka ir jāpiemēro ierobežojums, tai ir jāapsver datu subjekta tiesību un brīvību apdraudējuma risks, jo īpaši risks attiecībā uz citu datu subjektu tiesībām un brīvībām, un risks, ka tiek kavēts apstrādes darbības mērķis. Risks datu subjekta tiesībām un brīvībām galvenokārt, bet ne tikai, attiecas uz reputācijas riskiem un tiesību uz aizstāvību, kā arī tiesību tikt uzklausītam riskiem.

3. pants

Ierobežojumi

1.   Birojs datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos un/vai ierakstos Regulas (ES) 2018/1725 31. panta nozīmē, kas publicēti tā tīmekļa vietnē un/vai iekštīklā, informējot visus datu subjektus par savām darbībām, kas attiecas uz to personas datiem un tiesībām saistībā ar konkrētu procedūru, iekļauj informāciju par šo tiesību iespējamo ierobežošanu. Informācijā ietver tās tiesības, kuras var tikt ierobežotas, iemeslus un iespējamo ierobežojuma ilgumu.

2.   Ievērojot 3. punkta noteikumus, Birojs vajadzības gadījumā nodrošina, ka datu subjekti tiek informēti individuāli tam piemērotā formātā. Birojs var arī viņus individuāli informēt par viņu tiesībām attiecībā uz esošajiem vai turpmākajiem ierobežojumiem.

3.   Visus Biroja ierosinātos ierobežojumus piemēro tikai nolūkā aizsargāt mērķus, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punktā, proti:

| a) | dalībvalstu valsts drošību un sabiedrisko drošību vai aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu valsts drošību un sabiedrisko drošību vai aizsardzību;

| b) | noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem vai kriminālsodu izpildi, tostarp aizsardzību pret sabiedriskās drošības apdraudējumiem un to novēršanu; |
| --- | --- |

b)

noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem vai kriminālsodu izpildi, tostarp aizsardzību pret sabiedriskās drošības apdraudējumiem un to novēršanu;

| c) | citus svarīgus Savienības vai dalībvalsts vispārējo sabiedrības interešu mērķus, jo īpaši Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķus vai Savienībai vai dalībvalstij svarīgas ekonomiskās vai finanšu intereses, tostarp monetāros, budžeta un nodokļu jautājumus, sabiedrības veselību un sociālo nodrošinājumu; |
| --- | --- |

c)

citus svarīgus Savienības vai dalībvalsts vispārējo sabiedrības interešu mērķus, jo īpaši Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķus vai Savienībai vai dalībvalstij svarīgas ekonomiskās vai finanšu intereses, tostarp monetāros, budžeta un nodokļu jautājumus, sabiedrības veselību un sociālo nodrošinājumu;

| d) | Savienības iestāžu un struktūru, ieskaitot to elektronisko sakaru tīklus, iekšējo drošību; |
| --- | --- |

d)

Savienības iestāžu un struktūru, ieskaitot to elektronisko sakaru tīklus, iekšējo drošību;

| e) | tiesu neatkarības un tiesvedības aizsardzību; |
| --- | --- |

e)

tiesu neatkarības un tiesvedības aizsardzību;

| f) | reglamentētu profesiju ētikas kodeksu pārkāpumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem; |
| --- | --- |

f)

reglamentētu profesiju ētikas kodeksu pārkāpumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem;

| g) | uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvo funkciju, kas – pat ja tikai epizodiski – ir saistīta ar oficiālu pilnvaru īstenošanu a)–c) apakšpunktā minētajos gadījumos; |
| --- | --- |

g)

uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvo funkciju, kas – pat ja tikai epizodiski – ir saistīta ar oficiālu pilnvaru īstenošanu a)–c) apakšpunktā minētajos gadījumos;

| h) | datu subjektu vai citu personu tiesību un brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

h)

datu subjektu vai citu personu tiesību un brīvību aizsardzību;

| i) | civilprasību izpildi. |
| --- | --- |

i)

civilprasību izpildi.

4.   Konkrēti, ja Birojs nosaka ierobežojumus saistībā ar:

| a) | administratīvu izmeklēšanu un disciplinārlietām, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), e), g), h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

a)

administratīvu izmeklēšanu un disciplinārlietām, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), e), g), h) apakšpunkts;

| b) | trauksmes celšanas gadījumiem, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

b)

trauksmes celšanas gadījumiem, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts;

| c) | (formālām un neformālām) procedūrām aizskaršanas novēršanai, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

c)

(formālām un neformālām) procedūrām aizskaršanas novēršanai, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts;

| d) | sūdzību apstrādi, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), e), g), h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

d)

sūdzību apstrādi, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), e), g), h) apakšpunkts;

| e) | veselības datu apstrādi, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

e)

veselības datu apstrādi, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts;

| f) | iekšējām revīzijām, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g), h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

f)

iekšējām revīzijām, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g), h) apakšpunkts;

| g) | izmeklēšanu, ko veic datu aizsardzības speciālists saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g), h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

g)

izmeklēšanu, ko veic datu aizsardzības speciālists saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g), h) apakšpunkts;

| h) | IT drošības izmeklēšanu, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU), ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), d), g), h) apakšpunkts. |
| --- | --- |

h)

IT drošības izmeklēšanu, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU), ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), d), g), h) apakšpunkts.

5.   Jebkurš ierobežojums ir nepieciešams un samērīgs, jo īpaši ņemot vērā riskus, kas apdraud datu subjektu tiesības un brīvības, un ievēro pamattiesību un brīvību būtību demokrātiskā sabiedrībā.

Ja tiek apsvērta ierobežojuma piemērošana, jāveic nepieciešamības un samērīguma tests, pamatojoties uz spēkā esošajiem noteikumiem. To katrā atsevišķā gadījumā dokumentē, izmantojot iekšēju novērtējuma ziņojumu pārskatatbildības nolūkos. Pārbaudi veic arī saistībā ar ierobežojuma piemērošanas pārskatīšanu.

Ierobežojumus atceļ, tiklīdz vairs nepastāv apstākļi, kas tos attaisno. Jo īpaši, ja tiek uzskatīts, ka ierobežoto tiesību īstenošana vairs neatcels piemērotā ierobežojuma sekas vai tam nebūs negatīva ietekme uz citu datu subjektu tiesībām vai brīvībām.

6.   Turklāt Birojam var lūgt apmainīties ar datu subjektu personas datiem ar Komisijas dienestiem vai citām ES iestādēm, struktūrām, aģentūrām un birojiem, dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai citām kompetentajām iestādēm no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, tostarp:

| a) | ja Komisijas dienesti vai citas ES iestādes, struktūras, aģentūras un biroji varētu ierobežot to pienākumus un šo datu subjektu tiesību īstenošanu, pamatojoties uz citiem Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā minētajiem tiesību aktiem, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu vai citu ES iestāžu, struktūru, aģentūru un biroju dibināšanas aktiem; |
| --- | --- |

a)

ja Komisijas dienesti vai citas ES iestādes, struktūras, aģentūras un biroji varētu ierobežot to pienākumus un šo datu subjektu tiesību īstenošanu, pamatojoties uz citiem Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā minētajiem tiesību aktiem, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu vai citu ES iestāžu, struktūru, aģentūru un biroju dibināšanas aktiem;

| b) | ja dalībvalstu kompetentās iestādes ierobežo savus pienākumus un šo datu subjektu tiesību īstenošanu, pamatojoties uz aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (3) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (4) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts; |
| --- | --- |

b)

ja dalībvalstu kompetentās iestādes ierobežo savus pienākumus un šo datu subjektu tiesību īstenošanu, pamatojoties uz aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (3) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (4) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts;

Ja apmaiņu ar personas datiem ierosina cita iestāde, Birojs nepiemēro ierobežojumus, un tas, nosūtot pieprasītos datus šai iestādei, dzēš vai anonimizē ar šo lietu saistīto informāciju, tostarp personas datus.

7.   Ierakstu par ierobežojumiem un vajadzības gadījumā dokumentus, kas satur to pamatā esošos faktiskos un juridiskos aspektus, pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam.

4. pants

Izskatīšana, ko veic datu aizsardzības speciālists

1.   Birojs bez nepamatotas kavēšanās informē Biroja datu aizsardzības speciālistu (“DAS”) ikreiz, kad pārzinis ierobežo datu subjektu tiesību piemērošanu, atceļ ierobežojumu vai pārskata ierobežojuma darbību saskaņā ar šo lēmumu. Pārzinis nodrošina DAS piekļuvi ierakstam, kas satur ierobežojuma nepieciešamības un proporcionalitātes novērtējumu, un dokumentē ierakstā datumu, kad DAS ticis informēts.

2.   DAS var rakstveidā pieprasīt pārzinim pārskatīt ierobežojumu piemērošanu. Pārzinis informē DAS rakstveidā par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

3.   DAS iesaistīšanos ierobežojumu procedūrā, tostarp informācijas apmaiņu, pienācīgi dokumentē.

5. pants

Informācijas sniegšana datu subjektiem

1.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot informācijas sniegšanu, ja tas vajadzīgs un ir samērīgi, saistībā ar apstrādes darbībām, kas paredzētas šā lēmuma 1. panta 2. punktā. Konkrēti, informācijas sniegšanu var atlikt, neievērot vai atteikt, ja tas atceltu apstrādes darbības sekas.

2.   Ja Birojs pilnīgi vai daļēji ierobežo 1. punktā minētās informācijas sniegšanu, tas iekšēja novērtējuma ziņojumā dokumentē ierobežojuma iemeslus, ietverot ierobežojuma nepieciešamības, samērīguma un tā ilguma novērtējumu.

3.   Šā panta 1. punktā minēto ierobežojumu turpina piemērot tik ilgi, kamēr pastāv tā attaisnojošie iemesli.

Ja ierobežojuma pamatojošie iemesli vairs nepastāv, Birojs sniedz datu subjektam informāciju par ierobežojuma galvenajiem iemesliem. Vienlaikus Birojs informē datu subjektu par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai vērsties ar pārsūdzību Eiropas Savienības Tiesā.

4.   Birojs pārskata ierobežojuma piemērošanu un to dara arī attiecīgās izmeklēšanas noslēgumā. Pēc tam pārzinis ik gadu pārliecinās, vai ir nepieciešams attiecīgo ierobežojumu uzturēt spēkā.

6. pants

Datu subjekta tiesības uz piekļuvi, labošanu, dzēšanu un apstrādes ierobežošanu

1.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šī lēmuma 1. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot tiesības uz piekļuvi, labošanu, dzēšanu un apstrādes ierobežošanu šādu apstrādes darbību kontekstā, ja tas ir nepieciešams un samērīgi: Noteikumi, kas ietverti šajā pašreizējā 6. pantā, neattiecas uz tiesībām piekļūt veselības datiem un/vai dokumentiem, attiecībā uz kuriem īpaši noteikumi ir skaidri paredzēti 7. pantā turpmāk tekstā.

2.   Ja datu subjekti pieprasa izmantot savas piekļuves, labošanas, dzēšanas un apstrādes ierobežošanas tiesības attiecībā uz saviem personas datiem, kas apstrādāti saistībā ar vienu vai vairākām konkrētām lietām vai attiecībā uz konkrētu apstrādes darbību, Birojs savu novērtējumu par šo lūgumu attiecina tikai uz šādiem personas datiem.

3.   Ja Birojs pilnīgi vai daļēji ierobežo piekļuves, labošanas, dzēšanas un apstrādes ierobežošanas tiesības, tas veic šādus pasākumus:

| a) | savā atbildē uz pieprasījumu tā informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli; |
| --- | --- |

a)

savā atbildē uz pieprasījumu tā informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli;

| b) | tā iekšējā novērtējumā dokumentē ierobežojuma iemeslus, tostarp novērtē ierobežojuma nepieciešamību, samērīgumu un tā piemērošanas ilgumu. |
| --- | --- |

b)

tā iekšējā novērtējumā dokumentē ierobežojuma iemeslus, tostarp novērtē ierobežojuma nepieciešamību, samērīgumu un tā piemērošanas ilgumu.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu informācijas sniegšanu, kas minēta a) apakšpunktā, var atlikt, neievērot vai atteikt, ja tas atceltu ierobežojuma sekas.

4.   Birojs pārskata datu subjektu tiesību ierobežojuma piemērošanu vismaz reizi gadā un to dara attiecīgās procedūras noslēgumā. Pēc tam pēc datu subjektu pieprasījuma pārzinis pārskata nepieciešamību saglabāt šo ierobežojumu.

7. pants

Tiesības piekļūt veselības datiem un/vai dokumentiem

1.   Datu subjektu piekļuves tiesību ierobežošanai to veselības datiem un/vai dokumentiem ir vajadzīgi īpaši noteikumi, kas noteikti šajā pantā.

2.   Ievērojot šā panta apakšpunktus turpmāk, Birojs var ierobežot datu subjekta tiesības tieši piekļūt personas veselības datiem un/vai psiholoģiska vai psihiatriska satura dokumentiem, kuri attiecas uz viņiem un kurus apstrādā Birojs, ja piekļuve šiem datiem var ietvert apdraudējumu šā datu subjekta veselībai. Šis ierobežojums ir samērīgs ar to, kas ir absolūti nepieciešams datu subjekta aizsardzībai.

3.   Piekļuve 2. punktā minētajai informācijai tiek piešķirta datu subjekta izvēlētam ārstam.

4.   Šādos gadījumos medicīnas dienests pēc datu subjekta pieprasījuma atlīdzina viņam to izmaksu par medicīnisko konsultāciju ar ārstu, kas saņēmis piekļuvi veselības datiem un/vai dokumentiem, attiecīgo daļu, kuru nav atlīdzinājusi kopīgā veselības apdrošināšanas shēma (JSIS). Atlīdzība nepārsniedz starpību starp maksimālo summu, kas noteikta vispārīgajos īstenošanas noteikumos par medicīnas izdevumu atlīdzināšanu (5) un summu, ko JSIS datu subjektam atmaksā saskaņā ar šiem noteikumiem.

5.   Minētais medicīniskā dienesta pienākums atlīdzināt izmaksas ir spēkā ar nosacījumu, ka piekļuve vieniem un tiem pašiem datiem un/vai dokumentiem vēl nav bijusi piešķirta.

6.   Ievērojot šā panta apakšpunktus, kas izklāstīti turpmāk, Birojs katrā gadījumā atsevišķi var ierobežot datu subjekta tiesības piekļūt saviem personas veselības datiem un/vai dokumentiem, kas ir tā īpašumā, jo īpaši, ja šo tiesību īstenošana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgā datu subjekta vai citu datu subjektu tiesības un brīvības.

7.   Ja datu subjekti lūdz piekļuvi saviem personas datiem, kas apstrādāti saistībā ar vienu vai vairākām konkrētām lietām vai konkrētu apstrādes darbību, Birojs savu novērtējumu par šo lūgumu attiecina tikai uz šādiem personas datiem.

8.   Ja Birojs pilnīgi vai daļēji ierobežo datu subjektu tiesības piekļūt personas veselības datiem un/vai dokumentiem, tas veic šādus pasākumus:

| a) | savā atbildē uz pieprasījumu tā informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli; |
| --- | --- |

a)

savā atbildē uz pieprasījumu tā informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli;

| b) | tas iekšējā novērtējuma ziņojuma dokumentē ierobežojuma iemeslus, ietverot ierobežojuma nepieciešamības, proporcionalitātes un tā ilguma novērtējumu, jo īpaši norādot, kā šo tiesību izmantošana varētu radīt apdraudējumu datu subjekta veselībai vai negatīvi ietekmē šo datu subjektu vai citu datu subjektu tiesības un brīvības. |
| --- | --- |

b)

tas iekšējā novērtējuma ziņojuma dokumentē ierobežojuma iemeslus, ietverot ierobežojuma nepieciešamības, proporcionalitātes un tā ilguma novērtējumu, jo īpaši norādot, kā šo tiesību izmantošana varētu radīt apdraudējumu datu subjekta veselībai vai negatīvi ietekmē šo datu subjektu vai citu datu subjektu tiesības un brīvības.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu informācijas sniegšanu, kas minēta a) apakšpunktā, var atlikt, neievērot vai atteikt, ja tas atceltu ierobežojuma sekas.

9.   Iepriekš 2. un 6. punktā minēto ierobežojumu turpina piemērot tik ilgi, kamēr pastāv tā pamatojošie iemesli. Kad ierobežojuma iemesli vairs nav piemērojami, pēc datu subjektu pieprasījuma pārzinis pārskata nepieciešamību saglabāt šo ierobežojumu.

8. pants

Datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumu un elektroniskās saziņas konfidencialitāte

1.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot tiesības tikt informētam par personas datu aizsardzības pārkāpumu, ja tas vajadzīgs un ir pienācīgi saistībā ar apstrādes darbībām, kas paredzētas šā lēmuma 1. panta 2. punktā. Šīs tiesības tomēr netiek ierobežotas saistībā ar procedūrām aizskaršanas novēršanai.

2.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot tiesības uz elektronisko sakaru konfidencialitāti, ja tas vajadzīgs un ir pienācīgi saistībā ar apstrādes darbībām, kas paredzētas šā lēmuma 1. panta 2. punktā.

3.   Šā lēmuma 5. panta 2., 3. un 4. punktu piemēro gadījumos, kad Birojs ierobežo datu subjekta informēšanu par personas datu pārkāpumu vai ierobežo tiesības uz elektronisko sakaru konfidencialitāti, kas noteiktas Regulas (ES) 2018/1725 35. un 36. pantā.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Alikantē, 2020. gada 26. martā

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja vārdā –

Valdes priekšsēdētājs

Jorma HANSKI

---

(1)  
  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

1

(2)  
  OV L 154, 16.6.2017., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīva (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2007. gada 2. jūlija Lēmums C(2007) 3195, ar ko nosaka vispārīgus īstenošanas noteikumus medicīnas izdevumu atlīdzināšanai.

5

---