# Den Europæiske Unions L 13/2020

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 13 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 63. årgang17. januar 2020 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 13

Dansk udgave

Retsforskrifter

63. årgang17. januar 2020

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Ukraine om ændring af de handelspræferencer for fjerkrækød og tilberedt fjerkrækød, der er fastsat i associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side | 1 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Nepals regering om visse aspekter af lufttrafik | 2 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand om visse aspekter af lufttrafik | 3 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om visse aspekter af lufttrafik | 4 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Panama om visse aspekter af lufttrafik | 5 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Paraguay om visse aspekter af lufttrafik | 6 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Singapores regering om visse aspekter af lufttrafik | 7 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik | 8 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Arabiske Emirater om visse aspekter af lufttrafik | 9 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Vestafrikanske Økonomiske og Monetære Union om visse aspekter af lufttrafik | 10 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine om visse aspekter af lufttrafik | 11 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Socialistiske Republik Vietnams regering om visse aspekter af lufttrafik | 12 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/37 af 16. januar 2020 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak | 13 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/38 af 16. januar 2020 om fastsættelse af tekniske driftskrav til registrering, formatering og transmission af oplysninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder | 15 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/39 af 16. januar 2020 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af peroxosulfater (persulfater) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 18 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Afgørelse nr. 2/2019 Truffet af Landtransportudvalget Fællesskabet/Schweiz af 13. december 2019 om overgangsforanstaltninger, der skal opretholde en smidig jernbanetrafik Schweiz og Den Europæiske Union [2020/40] | 43 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Ukraine om ændring af de handelspræferencer for fjerkrækød og tilberedt fjerkrækød, der er fastsat i associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side

1

*

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Nepals regering om visse aspekter af lufttrafik

2

*

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand om visse aspekter af lufttrafik

3

*

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om visse aspekter af lufttrafik

4

*

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Panama om visse aspekter af lufttrafik

5

*

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Paraguay om visse aspekter af lufttrafik

6

*

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Singapores regering om visse aspekter af lufttrafik

7

*

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik

8

*

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Arabiske Emirater om visse aspekter af lufttrafik

9

*

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Vestafrikanske Økonomiske og Monetære Union om visse aspekter af lufttrafik

10

*

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine om visse aspekter af lufttrafik

11

*

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Socialistiske Republik Vietnams regering om visse aspekter af lufttrafik

12

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/37 af 16. januar 2020 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak

13

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/38 af 16. januar 2020 om fastsættelse af tekniske driftskrav til registrering, formatering og transmission af oplysninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder

15

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/39 af 16. januar 2020 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af peroxosulfater (persulfater) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

18

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Afgørelse nr. 2/2019 Truffet af Landtransportudvalget Fællesskabet/Schweiz af 13. december 2019 om overgangsforanstaltninger, der skal opretholde en smidig jernbanetrafik Schweiz og Den Europæiske Union [2020/40]

43

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1776 af 9. oktober 2019 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif ( EUT L 280 af 31.10.2019 ) | 58 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1776 af 9. oktober 2019 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif ( EUT L 280 af 31.10.2019 ) | 59 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1776 af 9. oktober 2019 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif ( EUT L 280 af 31.10.2019 )

( EUT L 280 af 31.10.2019 )

58

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1776 af 9. oktober 2019 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif ( EUT L 280 af 31.10.2019 )

( EUT L 280 af 31.10.2019 )

59

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/1

---

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Ukraine om ændring af de handelspræferencer for fjerkrækød og tilberedt fjerkrækød, der er fastsat i associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side

Aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Ukraine om ændring af de handelspræferencer for fjerkrækød og tilberedt fjerkrækød, der er fastsat i associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side, der blev undertegnet i Kiev den 30. juli 2019
   (1), træder i kraft den 1. februar 2020 i overensstemmelse med nævnte aftale i form af brevveksling, idet den sidste notifikation fra parterne blev modtaget den 9. januar 2020.

1

---

(1)  
  EUT L 206 af 6.8.2019, s. 3.

1

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/2

---

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Nepals regering om visse aspekter af lufttrafik

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Nepals regering om visse aspekter af lufttrafik, der blev undertegnet den 23. januar 2009 i Bruxelles, trådte i kraft den 25. juni 2015 i overensstemmelse med aftalens artikel 9, stk. 1, idet den sidste notifikation blev deponeret den 25. juni 2015.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/3

---

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand om visse aspekter af lufttrafik

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand om visse aspekter af lufttrafik, der blev undertegnet den 21. juni 2006 i Bruxelles, trådte i kraft den 25. oktober 2007 i overensstemmelse med aftalens artikel 8, stk. 1, idet den sidste notifikation blev deponeret den 25. oktober 2007.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/4

---

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om visse aspekter af lufttrafik

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om visse aspekter af lufttrafik, der blev undertegnet den 24. februar 2009 i Bruxelles, trådte i kraft den 5. maj 2015 i overensstemmelse med aftalens artikel 8, stk. 1, idet den sidste notifikation blev deponeret den 5. maj 2015.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/5

---

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Panama om visse aspekter af lufttrafik

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Panama om visse aspekter af lufttrafik, der blev undertegnet den 1. oktober 2007 i Panama, trådte i kraft den 3. marts 2009 i overensstemmelse med aftalens artikel 9, idet den sidste notifikation blev deponeret den 3. marts 2009.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/6

---

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Paraguay om visse aspekter af lufttrafik

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Paraguay om visse aspekter af lufttrafik, der blev undertegnet den 22. februar 2007 i Bruxelles, trådte i kraft den 14. december 2012 i overensstemmelse med aftalens artikel 9, stk. 1, idet den sidste notifikation blev deponeret den 14. december 2012.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/7

---

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Singapores regering om visse aspekter af lufttrafik

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Singapores regering om visse aspekter af lufttrafik, der blev undertegnet den 9. juni 2006 i Luxembourg, trådte i kraft den 30. september 2016 i overensstemmelse med aftalens artikel 7, stk. 1, idet den sidste notifikation blev deponeret den 30. september 2016.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/8

---

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik

Aftalen mellem Den Europæiske Union og regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik, der blev undertegnet den 27. september 2012 i Bruxelles, trådte i kraft den 4. marts 2013 i overensstemmelse med aftalens artikel 7, stk. 1, idet den sidste notifikation blev deponeret den 4. marts 2013.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/9

---

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Arabiske Emirater om visse aspekter af lufttrafik

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Arabiske Emirater om visse aspekter af lufttrafik, der blev undertegnet den 30. november 2007 i Bruxelles, trådte i kraft den 22. april 2013 i overensstemmelse med aftalens artikel 9, stk. 1, idet den sidste notifikation blev deponeret den 22. april 2013.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/10

---

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Vestafrikanske Økonomiske og Monetære Union om visse aspekter af lufttrafik

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Vestafrikanske Økonomiske og Monetære Union om visse aspekter af lufttrafik, der blev undertegnet den 30. november 2009 i Bruxelles, trådte i kraft den 21. februar 2011 i overensstemmelse med aftalens artikel 9, stk. 1, idet den sidste notifikation blev deponeret den 21. februar 2011.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/11

---

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine om visse aspekter af lufttrafik

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine om visse aspekter af lufttrafik, der blev undertegnet den 1. december 2005 i Kiev, trådte i kraft den 13. oktober 2006 i overensstemmelse med aftalens artikel 9, stk. 1, idet den sidste notifikation blev deponeret den 13. oktober 2006.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/12

---

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Socialistiske Republik Vietnams regering om visse aspekter af lufttrafik

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Socialistiske Republik Vietnams regering om visse aspekter af lufttrafik, der blev undertegnet den 4. oktober 2010 i Bruxelles, trådte i kraft den 31. maj 2011 i overensstemmelse med aftalens artikel 7, stk. 1, idet den sidste notifikation blev deponeret den 31. maj 2011.

---

FORORDNINGER

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/13

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/37

af 16. januar 2020

om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 af 7. juli 2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2465/96 (1), særlig artikel 11, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 indeholder en liste over den tidligere irakiske regerings offentlige instanser, virksomheder og institutioner og fysiske og juridiske personer, organer og sammenslutninger, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer, som den 22. maj 2003 var placeret uden for Irak, i henhold til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 indeholder en liste over den tidligere irakiske regerings offentlige instanser, virksomheder og institutioner og fysiske og juridiske personer, organer og sammenslutninger, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer, som den 22. maj 2003 var placeret uden for Irak, i henhold til nævnte forordning.

| (2) | Den 2. januar 2020 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at fjerne 15 punkter fra listen over personer eller sammenslutninger, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(2)

Den 2. januar 2020 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at fjerne 15 punkter fra listen over personer eller sammenslutninger, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

| (3) | Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(3)

Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 2020.

På Kommissionens vegne

Formand

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUT L 169 af 8.7.2003, s. 6.

1

---

BILAG

I bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 udgår følgende punkter:

| »21. | BAGHDAD MUNICIPALITY. Adresse: Khulafa Street, Khulafa Square, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»21.

| »24. | CHEMICAL, PETROCHEMICAL, MECHANICAL AND METALURICAL TRAINING CENTRE. Adresse: P.O. Box 274, Ashar, Basrah, Irak.« |
| --- | --- |

»24.

| »31. | DIRECTORATE GENERAL OF MINOR PROJECTS AND RURAL ELECTRIFICATION. Adresse: P.O. Box 788, Al-Karradah Al-Sharkiya, Arasat Al-Hindiya no. 81, Building No 137/327, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»31.

| »32. | DIRECTORATE OF TRAINING CENTRE FOR IRON AND STEEL. Adresse: P.O. Box 421, Basrah Khor Al-Zubair, Basrah, Irak.« |
| --- | --- |

»32.

| »77. | MECHANICAL TRAINING CENTRE/NASSIRIYA. Adresse: P.O. Box 65, Nassiriyah, Nassiriyah, Irak.« |
| --- | --- |

»77.

| »144. | STATE ENTERPRISE FOR MECHANICAL INDUSTRIES. Adresser: a) P.O. Box 5763, Iskandariya, Irak; b) P.O. Box 367, Iskandariyah-Babylon Governate, Irak.« |
| --- | --- |

»144.

| »146. | STATE ENTERPRISE FOR PHOSPHATES. Adresser: a) P.O. Box 5954, East Gate, Sadoon St., Baghdad, Irak; b) P.O. Box 5954, South Gate, Al-Kaim, Anbar, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»146.

| »156. | STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MARKETING. Adresse: Eastern Karrda, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»156.

| »172. | STATE ORGANIZATION FOR AGRICULTURAL MARKETING. Adresse: Karkh, Nisoor Square, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»172.

| »173. | STATE ORGANIZATION FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION AND AGRICULTURAL SUPPLIES (alias a) STATE ORGANIZATION FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION, b) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION, c) CENTRE FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION, d) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL SUPPLIES). Adresser: a) P.O. Box 26028, Waziriya, opp Al Bakr University, Baghdad, Irak; b) P.O. Box 96101, Abu Nuvas St., Baghdad, Irak; c) P.O. Box 26061, Al Wazeria, Baghdad, Irak; Swaira-Hafria, Wasst Muhafadha, Irak; d) P.O. Box 1045, Waziriyah, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»173.

| »178. | STATE ORGANISATION FOR ELECTRICITY (alias (a) STATE ORGANISATION OF ELECTRICITY, SOUTHERN ELECTRICAL REGION; b) STATE ORGANISATION OF ELECTRICITY / DEPARTMENT OF COMPUTING AND STATISTICS). Adresser: a) Off Jumhuriya St/Building 166, Nafoora Square, P.O. Box 5796, Baghdad, Irak; b) P.O. Box 230, Basrah, Irak; c) P.O. Box 14171 Jumhuriya St., Maidan Building No. 9, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»178.

| »181. | STATE ORGANIZATION FOR FOOD INDUSTRIES. Adresse: P.O. Box 2301, Alwiya, Camp Sarah Khatoon, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»181.

| »190. | STATE ORGANIZATION OF HOUSING. Adresse: P.O. Box 5824, Jumhuriya Street, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»190.

| »199. | STEEL AND TIMBER STATE ENTERPRISE (alias STATE TRADING ENTERPRISE FOR STEEL AND TIMBER). Adresse: Arasat Al Hindya St., Salman Daoud Al Haydar Building, P.O. Box 602, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»199.

| »202. | VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING AND METALLIC INDUSTRIES (alias VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING). Adresse: Iskandariya-Babil, Irak.« |
| --- | --- |

»202.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/15

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/38

af 16. januar 2020

om fastsættelse af tekniske driftskrav til registrering, formatering og transmission af oplysninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 af 12. december 2017 om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 (1) (»forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder«), særlig artikel 40, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder indeholder bestemmelser om vedtagelse af gennemførelsesretsakter, som fastsætter tekniske driftskrav til registrering, formatering og transmission af de oplysninger, der er omhandlet i forordningens afsnit II, III og IV. |
| --- | --- |

(1)

Forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder indeholder bestemmelser om vedtagelse af gennemførelsesretsakter, som fastsætter tekniske driftskrav til registrering, formatering og transmission af de oplysninger, der er omhandlet i forordningens afsnit II, III og IV.

| (2) | I artikel 40 i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder fastsættes det, at udvekslingen af oplysninger som omhandlet i forordningens afsnit II, III og IV skal foregå elektronisk. Der bør fastsættes krav til den elektroniske udfyldelse og transmission af disse oplysninger, ligesom oplysningernes format og proceduren for ændring af formatet bør fastsættes. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 40 i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder fastsættes det, at udvekslingen af oplysninger som omhandlet i forordningens afsnit II, III og IV skal foregå elektronisk. Der bør fastsættes krav til den elektroniske udfyldelse og transmission af disse oplysninger, ligesom oplysningernes format og proceduren for ændring af formatet bør fastsættes.

| (3) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 (2) pålægger medlemsstaterne at indsende oplysninger til Kommissionen om ejerforhold, fartøjs- og udstyrsspecifikationer og aktiviteter for EU-fiskerfartøjer, der fører deres flag. De oplysninger, der er tilgængelige i denne database, bør anvendes i forbindelse med udveksling af oplysninger om fiskeritilladelser som fastsat i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 (2) pålægger medlemsstaterne at indsende oplysninger til Kommissionen om ejerforhold, fartøjs- og udstyrsspecifikationer og aktiviteter for EU-fiskerfartøjer, der fører deres flag. De oplysninger, der er tilgængelige i denne database, bør anvendes i forbindelse med udveksling af oplysninger om fiskeritilladelser som fastsat i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder.

| (4) | Oplysningerne i EU-databasen over fiskeritilladelser, som er oprettet i henhold til artikel 39 i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder, kan omfatte personoplysninger, herunder fartøjsindikatorer og -navne samt kontaktoplysninger på fartøjsejere. Behandling af sådanne personoplysninger er nødvendig for effektiv forvaltning af data og udveksling af oplysninger som fastsat i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder. Det bør til enhver tid og på alle niveauer sikres, at de forpligtelser med hensyn til beskyttelse af personoplysninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (3) og (EU) 2016/679 (4), overholdes. For at sikre en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder og af fiskeri i EU-farvande fra fiskerfartøjer, der fører et tredjelands flag, er det nødvendigt at opbevare oplysninger i 10 år. I visse tilfælde bør oplysninger opbevares i mere end 10 år. |
| --- | --- |

(4)

Oplysningerne i EU-databasen over fiskeritilladelser, som er oprettet i henhold til artikel 39 i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder, kan omfatte personoplysninger, herunder fartøjsindikatorer og -navne samt kontaktoplysninger på fartøjsejere. Behandling af sådanne personoplysninger er nødvendig for effektiv forvaltning af data og udveksling af oplysninger som fastsat i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder. Det bør til enhver tid og på alle niveauer sikres, at de forpligtelser med hensyn til beskyttelse af personoplysninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (3) og (EU) 2016/679 (4), overholdes. For at sikre en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder og af fiskeri i EU-farvande fra fiskerfartøjer, der fører et tredjelands flag, er det nødvendigt at opbevare oplysninger i 10 år. I visse tilfælde bør oplysninger opbevares i mere end 10 år.

| (5) | Medlemsstaterne bør indrømmes tilstrækkelig frist til at tilpasse deres nationale systemer til de nye datakrav i denne forordning. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterne bør indrømmes tilstrækkelig frist til at tilpasse deres nationale systemer til de nye datakrav i denne forordning.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

I denne forordning fastsættes tekniske driftskrav til registrering, formatering og transmission af oplysninger, der er omhandlet i artikel 40, stk. 2, i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denne forordning finder definitionerne i artikel 3 i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder anvendelse.

2.   I denne forordning forstås desuden ved:

| a) | »EU-database over fiskerflåder«: det register, som Kommissionen fører, og som indeholder oplysninger om alle EU-fiskerfartøjer i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 og yderligere oplysninger om fartøjer, som er påkrævet ved ansøgning om fiskeritilladelse i henhold til forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder |
| --- | --- |

a)

»EU-database over fiskerflåder«: det register, som Kommissionen fører, og som indeholder oplysninger om alle EU-fiskerfartøjer i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 og yderligere oplysninger om fartøjer, som er påkrævet ved ansøgning om fiskeritilladelse i henhold til forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder

| b) | »EU-database over fiskeritilladelser«: den database, der er oprettet i henhold til artikel 39 i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder for at sikre udveksling af oplysninger som omhandlet i forordningens afsnit II og III. |
| --- | --- |

b)

»EU-database over fiskeritilladelser«: den database, der er oprettet i henhold til artikel 39 i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder for at sikre udveksling af oplysninger som omhandlet i forordningens afsnit II og III.

KAPITEL II

OPLYSNINGER I EU-DATABASEN OVER FISKERITILLADELSER

Artikel 3

Ansøgning om tilladelse

1.   Ved indgivelse af ansøgning om fiskeritilladelse i henhold til artikel 39, stk. 3, i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder indgiver medlemsstaterne og tredjelande en ansøgning pr. fartøj, pr. aftale, pr. kategori af fiskeri og pr. periode.

2.   De fartøjsoplysninger, der er tilgængelige i EU-databasen over fiskerflåder, anvendes af EU-databasen over fiskeritilladelser til at sikre udveksling af oplysninger om fiskeritilladelse som fastsat i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder.

Artikel 4

Format af udvekslede oplysninger

1.   Formatet af de oplysninger, der udveksles mellem medlemsstaterne, tredjelande og Kommissionen i henhold til artikel 11, 18, 22 og 25 i forordningen om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder, er domænet Fishing License Authorization & Permit (FLAP) i XML Schema Definition baseret på standarden P1000-9 af De Forenede Nationers Fisheries Language for Universal Exchange (UN/FLUX).

2.   Datafelter, kerneelementer og velformaterede meddelelser i Extensible Markup Language (XML) er i overensstemmelse med XML Schema Definition (XSD) baseret på UN/FLUX' standardiseringsbiblioteker.

3.   XSD'en og koderne på siden Master Data Register (stamdataregister) på Europa-Kommissionens websted for fiskeri anvendes.

4.   Medlemsstaterne anvender det FLAP-gennemførelsesdokument, der er tilgængeligt på Europa-Kommissionens websted for fiskeri, for at sikre, at de korrekte meddelelser sendes, og at de korrekte procedurer følges, med hensyn til EU-databasen over fiskeritilladelser.

Artikel 5

Transmission af meddelelser

1.   Transmission af meddelelser sker automatisk og omgående via det transportlag til udveksling af fiskeridata, som Kommissionen stiller til rådighed.

2.   Afsender er ansvarlig for, at meddelelser sendes i overensstemmelse med de aftalte regler for validering og verifikation som fastsat i FLAP-gennemførelsesdokumentet.

3.   Modtager informerer afsender om modtagelsen af meddelelser og om resultatet af valideringen og verifikationen af meddelelser ved at sende en svarmeddelelse.

Artikel 6

Ændring af XML-formater og gennemførelsesdokumenter

1.   Kommissionens tjenestegrene træffer i samråd med medlemsstaterne afgørelse om ændring af XML-formatet af UN/FLUX FLAP-domænet og FLAP-gennemførelsesdokumentet.

2.   De i stk. 1 omhandlede ændringer træder i kraft, tidligst seks måneder og senest 18 måneder efter at de er blevet vedtaget. Kommissionens tjenestegrene træffer i samråd med medlemsstaterne afgørelse om tidsplanen.

Artikel 7

Personoplysninger

Personoplysninger, der er indeholdt i EU-databasen over fiskeritilladelser, opbevares ikke længere end 10 år, medmindre personoplysningerne er nødvendige for at muliggøre opfølgning på en overtrædelse, en inspektion eller retslige eller administrative procedurer. I så fald kan personoplysninger opbevares i 20 år. Hvis personoplysninger opbevares i længere tid, skal oplysningerne anonymiseres.

KAPITEL III

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 8

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. december 2020.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 28.12.2017, s. 81.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 af 6. februar 2017 om EU-fiskerflåderegistret (EUT L 34 af 9.2.2017, s. 9).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

4

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/18

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/39

af 16. januar 2020

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af peroxosulfater (persulfater) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Gældende foranstaltninger

Gældende foranstaltninger

| (1) | I oktober 2007 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af peroxosulfater (persulfater) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) ved Rådets gennemførelsesforordning (EF) nr. 1184/2007 (2) (»de oprindelige foranstaltninger«). To virksomheder blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, hvoraf den ene blev pålagt en individuel dumpingtold på 24,5 %. Det blev konstateret, at den anden virksomhed ikke foretog dumping og ikke var omfattet af foranstaltningerne. Alle andre virksomheder er omfattet af en toldsats på 71,8 %. I december 2013 forlængede Rådet efter en udløbsundersøgelse antidumpingforanstaltningerne ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1343/2013 (3) (»de gældende foranstaltninger«). |
| --- | --- |

(1)

I oktober 2007 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af peroxosulfater (persulfater) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) ved Rådets gennemførelsesforordning (EF) nr. 1184/2007 (2) (»de oprindelige foranstaltninger«). To virksomheder blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, hvoraf den ene blev pålagt en individuel dumpingtold på 24,5 %. Det blev konstateret, at den anden virksomhed ikke foretog dumping og ikke var omfattet af foranstaltningerne. Alle andre virksomheder er omfattet af en toldsats på 71,8 %. I december 2013 forlængede Rådet efter en udløbsundersøgelse antidumpingforanstaltningerne ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1343/2013 (3) (»de gældende foranstaltninger«).

2

3

1.2.   Indledning af en udløbsundersøgelse

Indledning af en udløbsundersøgelse

| (2) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af den gældende foranstaltning (4) indgav RheinPerChemie GmbH og United Initiators GmbH (»ansøgerne«), der tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion af peroxosulfater, en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse. De hævdede, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(2)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af den gældende foranstaltning (4) indgav RheinPerChemie GmbH og United Initiators GmbH (»ansøgerne«), der tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion af peroxosulfater, en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse. De hævdede, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.

4

| (3) | Den 17. december 2018 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger (»indledningsmeddelelsen«), jf. artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(3)

Den 17. december 2018 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger (»indledningsmeddelelsen«), jf. artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.

Den Europæiske Unions Tidende

5

| (4) | Den 26. september 2019 indledte Kommissionen på eget initiativ en undersøgelse af den mulige omgåelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ved virksomheden ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd — en virksomhed, der blev blev anset for ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse — og gjorde denne virksomheds import af den undersøgte vare til genstand for registrering (6). Resultatet af denne udløbsundersøgelse foregriber på ingen måde resultatet af antiomgåelsesundersøgelsen. |
| --- | --- |

(4)

Den 26. september 2019 indledte Kommissionen på eget initiativ en undersøgelse af den mulige omgåelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ved virksomheden ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd — en virksomhed, der blev blev anset for ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse — og gjorde denne virksomheds import af den undersøgte vare til genstand for registrering (6). Resultatet af denne udløbsundersøgelse foregriber på ingen måde resultatet af antiomgåelsesundersøgelsen.

6

1.3.   Undersøgelsen

Undersøgelsen

1.3.1.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (5) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. oktober 2017 til den 30. september 2018 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2015 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(5)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. oktober 2017 til den 30. september 2018 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2015 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

1.3.2.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (6) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at deltage i undersøgelsen. Den kontaktede navnlig ansøgerne, de kendte eksporterende producenter i Kina, kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og de kinesiske myndigheder. |
| --- | --- |

(6)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at deltage i undersøgelsen. Den kontaktede navnlig ansøgerne, de kendte eksporterende producenter i Kina, kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og de kinesiske myndigheder.

| (7) | Samtlige interesserede parter blev opfordret til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge supplerende dokumentation inden for den tidsfrist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. De interesserede parter fik også lejlighed til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(7)

Samtlige interesserede parter blev opfordret til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge supplerende dokumentation inden for den tidsfrist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. De interesserede parter fik også lejlighed til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.3.3.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (8) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina og af ikke forretningsmæssigt forbundne importører i henhold til grundforordningens artikel 17. Kun én eksporterende producent — United Initiators (Hefei) Co. Ltd og dennes moderselskab United Initiators (Shanghai) Co., Ltd — gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(8)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina og af ikke forretningsmæssigt forbundne importører i henhold til grundforordningens artikel 17. Kun én eksporterende producent — United Initiators (Hefei) Co. Ltd og dennes moderselskab United Initiators (Shanghai) Co., Ltd — gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.

| (9) | Flere importører gav sig til kende ved indledningen af undersøgelsen, men ingen af dem importerede betydelige mængder af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode. Kommissionen udtog derfor ikke nogen stikprøve blandt importørerne. |
| --- | --- |

(9)

Flere importører gav sig til kende ved indledningen af undersøgelsen, men ingen af dem importerede betydelige mængder af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode. Kommissionen udtog derfor ikke nogen stikprøve blandt importørerne.

1.3.4.   Spørgeskemaer og kontrolbesøg

Spørgeskemaer og kontrolbesøg

| (10) | Kommissionen gjorde spørgeskemaerne tilgængelige for alle eksportører og sendte spørgeskemaerne til EU-producenterne og brugerne. Kommissionen sendte også et spørgeskema til den kinesiske regering. Der blev modtaget besvarelser fra to EU-producenter og én eksporterende producent i Kina. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen gjorde spørgeskemaerne tilgængelige for alle eksportører og sendte spørgeskemaerne til EU-producenterne og brugerne. Kommissionen sendte også et spørgeskema til den kinesiske regering. Der blev modtaget besvarelser fra to EU-producenter og én eksporterende producent i Kina.

| (11) | Kommissionen efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade, og for at vurdere Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg på stedet hos følgende interesserede parter:






  a) | Kinesisk eksporterende producent:






  — | United Initiators (Hefei) Co., Ltd og dennes forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed, United Initiators (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade, og for at vurdere Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg på stedet hos følgende interesserede parter:

a)

Kinesisk eksporterende producent:

—

United Initiators (Hefei) Co., Ltd og dennes forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed, United Initiators (Shanghai) Co., Ltd.

| b) | EU-producenter:






  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Tyskland |
| --- | --- | --- |

b)

EU-producenter:

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Tyskland

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Tyskland. |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Tyskland.

1.3.5.   Procedure for fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a

Procedure for fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a

| (12) | Eftersom der i anmodningen om fornyet undersøgelse forelå tilstrækkelige beviser, som pegede på, at der forelå væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at indlede den fornyede undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom der i anmodningen om fornyet undersøgelse forelå tilstrækkelige beviser, som pegede på, at der forelå væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at indlede den fornyede undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

| (13) | For at indsamle de nødvendige data med henblik på en eventuel anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, opfordrede Kommissionen derfor i indledningsmeddelelsen alle kendte producenter i Kina til at fremlægge de oplysninger, der blev anmodet om i bilag III til nævnte meddelelse, for så vidt angår de inputmaterialer, der blev anvendt til fremstilling af den undersøgte vare. Den eneste producent, der indsendte en stikprøvebesvarelse, indgav også de oplysninger, der blev anmodet om i bilag III. |
| --- | --- |

(13)

For at indsamle de nødvendige data med henblik på en eventuel anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, opfordrede Kommissionen derfor i indledningsmeddelelsen alle kendte producenter i Kina til at fremlægge de oplysninger, der blev anmodet om i bilag III til nævnte meddelelse, for så vidt angår de inputmaterialer, der blev anvendt til fremstilling af den undersøgte vare. Den eneste producent, der indsendte en stikprøvebesvarelse, indgav også de oplysninger, der blev anmodet om i bilag III.

| (14) | For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse af de påståede væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fremsendte den desuden også et spørgeskema til den kinesiske regering. I dette spørgeskema blev den kinesiske regering opfordret til at tilkendegive sine synspunkter vedrørende beviserne i ansøgernes anmodning, om andre beviser i dossieret vedrørende forekomsten af betydelige fordrejninger, herunder den dokumentation, der findes i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om »Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations« (»rapporten«) (7), samt om det hensigtsmæssige i anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den foreliggende sag. Kommissionen modtog intet svar fra den kinesiske regering. |
| --- | --- |

(14)

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse af de påståede væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fremsendte den desuden også et spørgeskema til den kinesiske regering. I dette spørgeskema blev den kinesiske regering opfordret til at tilkendegive sine synspunkter vedrørende beviserne i ansøgernes anmodning, om andre beviser i dossieret vedrørende forekomsten af betydelige fordrejninger, herunder den dokumentation, der findes i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om »Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations« (»rapporten«) (7), samt om det hensigtsmæssige i anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den foreliggende sag. Kommissionen modtog intet svar fra den kinesiske regering.

7

| (15) | Kommissionen opfordrede også alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge supplerende dokumentation for, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er hensigtsmæssig, inden for en frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen opfordrede også alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge supplerende dokumentation for, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er hensigtsmæssig, inden for en frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (16) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at den på grundlag af den foreliggende dokumentation kunne blive nødt til at vælge et passende repræsentativt land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier. |
| --- | --- |

(16)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at den på grundlag af den foreliggende dokumentation kunne blive nødt til at vælge et passende repræsentativt land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier.

| (17) | Den 15. januar 2019 orienterede Kommissionen i et første notat til dossieret (8) (»notatet af 15. januar«) alle interesserede parter om de relevante kilder, som Kommissionen kan anvende ved fastsættelsen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), andet afsnit. På grundlag af besvarelserne af bilag III til indledningsmeddelelsen fremlagde Kommissionen en liste over alle produktionsfaktorer såsom materialer, energi og arbejdskraft, der anvendes til fremstilling af peroxosulfater. Ud fra de kriterier, der ligger til grund for valget af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier, udvalgte Kommissionen Tyrkiet som det mest passende repræsentative land på det givne tidspunkt. |
| --- | --- |

(17)

Den 15. januar 2019 orienterede Kommissionen i et første notat til dossieret (8) (»notatet af 15. januar«) alle interesserede parter om de relevante kilder, som Kommissionen kan anvende ved fastsættelsen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), andet afsnit. På grundlag af besvarelserne af bilag III til indledningsmeddelelsen fremlagde Kommissionen en liste over alle produktionsfaktorer såsom materialer, energi og arbejdskraft, der anvendes til fremstilling af peroxosulfater. Ud fra de kriterier, der ligger til grund for valget af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier, udvalgte Kommissionen Tyrkiet som det mest passende repræsentative land på det givne tidspunkt.

8

| (18) | Kommissionen gav alle interesserede parter lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen modtog bemærkninger fra ansøgerne. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen gav alle interesserede parter lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen modtog bemærkninger fra ansøgerne.

| (19) | Kommissionen behandlede disse bemærkninger i et andet notat (9) om kilderne til fastsættelse af den normale værdi, dateret den 6. maj 2019 (»notatet af 6. maj«). I notatet af 6. maj opstillede Kommissionen desuden listen over produktionsfaktorer og gentog konklusionen om, at Tyrkiet var det mest passende repræsentative land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen behandlede disse bemærkninger i et andet notat (9) om kilderne til fastsættelse af den normale værdi, dateret den 6. maj 2019 (»notatet af 6. maj«). I notatet af 6. maj opstillede Kommissionen desuden listen over produktionsfaktorer og gentog konklusionen om, at Tyrkiet var det mest passende repræsentative land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger hertil.

9

2.   DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare

| (20) | Den undersøgte vare er peroxosulfater (persulfater), herunder kaliumperoxomonosulfat, med oprindelse i Kina, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode 2833 40 00 og ex 2842 90 80 (Taric-kode 2842908020) (»den undersøgte vare«). |
| --- | --- |

(20)

Den undersøgte vare er peroxosulfater (persulfater), herunder kaliumperoxomonosulfat, med oprindelse i Kina, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode 2833 40 00 og ex 2842 90 80 (Taric-kode 2842908020) (»den undersøgte vare«).

| (21) | Peroxosulfater anvendes som initiator eller som oxidationsmiddel i en række processer. Som eksempler herpå kan nævnes anvendelsen heraf som polymerisationsinitiator ved fremstilling af polymerer, som ætsemiddel ved fremstilling af trykte kredsløb eller som blegemiddel i hårkosmetik. |
| --- | --- |

(21)

Peroxosulfater anvendes som initiator eller som oxidationsmiddel i en række processer. Som eksempler herpå kan nævnes anvendelsen heraf som polymerisationsinitiator ved fremstilling af polymerer, som ætsemiddel ved fremstilling af trykte kredsløb eller som blegemiddel i hårkosmetik.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (22) | Som fastslået i den oprindelige undersøgelse har peroxosulfater, der sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, og peroxosulfater, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og peroxosulfater, der importeres til Unionen fra Kina, de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme endelige anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(22)

Som fastslået i den oprindelige undersøgelse har peroxosulfater, der sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, og peroxosulfater, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og peroxosulfater, der importeres til Unionen fra Kina, de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme endelige anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

| (23) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Kina. |
| --- | --- |

(23)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Kina.

3.1.   Fortsat dumping af import i den nuværende undersøgelsesperiode

Fortsat dumping af import i den nuværende undersøgelsesperiode

3.1.1.   Normal værdi

Normal værdi

| (24) | I grundforordningens artikel 2, stk. 1, anføres følgende: »Den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet.« |
| --- | --- |

(24)

I grundforordningens artikel 2, stk. 1, anføres følgende: »Den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet.«

| (25) | Dog anføres følgende i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a): »Såfremt det ... fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land på grund af, at der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier«, og »[den] skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste« (»salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger« benævnes i det følgende »SA&G«). Som nærmere forklaret nedenfor konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, på grundlag af den foreliggende dokumentation og i lyset af den kinesiske regerings manglende samarbejdsvilje samt fraværet af påstande fra de eksporterende producenter var passende. |
| --- | --- |

(25)

Dog anføres følgende i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a): »Såfremt det ... fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land på grund af, at der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier«, og »[den] skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste« (»salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger« benævnes i det følgende »SA&G«). Som nærmere forklaret nedenfor konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, på grundlag af den foreliggende dokumentation og i lyset af den kinesiske regerings manglende samarbejdsvilje samt fraværet af påstande fra de eksporterende producenter var passende.

3.1.2.   Forekomsten af betydelige fordrejninger

Forekomsten af betydelige fordrejninger

3.1.2.1.   Indledning

| (26) | I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), anføres følgende: »Betydelige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:






  — | at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side |
| --- | --- | --- |

(26)

I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), anføres følgende: »Betydelige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:

—

at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

| — | statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger |
| --- | --- |

—

statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

| — | politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter |
| --- | --- |

—

politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

| — | manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret |
| --- | --- |

—

manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

| — | at lønomkostninger skævvrides |
| --- | --- |

—

at lønomkostninger skævvrides

at lønomkostninger skævvrides

| — | adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten.« |
| --- | --- |

—

adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten.«

| (27) | Det følger heraf, at der ved vurderingen af, om der foreligger betydelige fordrejninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tages hensyn til den potentielle indvirkning af ét eller flere af disse elementer på priser og omkostninger, for så vidt angår den undersøgte vare, i eksportlandet. Da denne liste ikke er kumulativ, er det dog ikke alle elementer, der skal tages hensyn til for at fastslå, om der foreligger betydelige fordrejninger. Desuden kan de samme faktiske omstændigheder anvendes til at påvise, at ét eller flere forhold fra listen forekommer. Enhver konklusion om væsentlige fordrejninger som omhandlet i artikel 2, stk. 6a, litra a), skal træffes på grundlag af alle de foreliggende beviser. Ved den samlede vurdering af, om der foreligger fordrejninger, kan der også tages hensyn til den generelle kontekst og situationen i eksportlandet. |
| --- | --- |

(27)

Det følger heraf, at der ved vurderingen af, om der foreligger betydelige fordrejninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tages hensyn til den potentielle indvirkning af ét eller flere af disse elementer på priser og omkostninger, for så vidt angår den undersøgte vare, i eksportlandet. Da denne liste ikke er kumulativ, er det dog ikke alle elementer, der skal tages hensyn til for at fastslå, om der foreligger betydelige fordrejninger. Desuden kan de samme faktiske omstændigheder anvendes til at påvise, at ét eller flere forhold fra listen forekommer. Enhver konklusion om væsentlige fordrejninger som omhandlet i artikel 2, stk. 6a, litra a), skal træffes på grundlag af alle de foreliggende beviser. Ved den samlede vurdering af, om der foreligger fordrejninger, kan der også tages hensyn til den generelle kontekst og situationen i eksportlandet.

| (28) | I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), er følgende fastsat: »Hvis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor.« |
| --- | --- |

(28)

I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), er følgende fastsat: »Hvis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor.«

| (29) | Kommissionen har udsendt rapporten (jf. betragtning 14) i henhold til denne bestemmelse, og heri påpeges det, at der foreligger væsentlig statslig indgriben på mange niveauer i økonomien i Kina, herunder specifikke fordrejninger af mange vigtige produktionsfaktorer (f.eks. jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft) samt af specifikke sektorer, herunder sektoren for peroxosulfater. Rapporten blev føjet til dossieret for undersøgelsen i den indledende fase. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen har udsendt rapporten (jf. betragtning 14) i henhold til denne bestemmelse, og heri påpeges det, at der foreligger væsentlig statslig indgriben på mange niveauer i økonomien i Kina, herunder specifikke fordrejninger af mange vigtige produktionsfaktorer (f.eks. jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft) samt af specifikke sektorer, herunder sektoren for peroxosulfater. Rapporten blev føjet til dossieret for undersøgelsen i den indledende fase.

| (30) | I ansøgningen om en udløbsundersøgelse (»ansøgningen«) blev der fremlagt yderligere dokumentation for betydelige fordrejninger i sektoren for peroxosulfater, jf. artikel 2, stk. 6a, litra b), som underbygger rapporten. Ansøgerne fremlagde dokumentation for, at produktionen og salget af den undersøgte vare (i hvert fald potentielt) påvirkes af de fordrejninger, der er nævnt i rapporten, navnlig den væsentlige statslige indgriben i sektoren for peroxosulfater. |
| --- | --- |

(30)

I ansøgningen om en udløbsundersøgelse (»ansøgningen«) blev der fremlagt yderligere dokumentation for betydelige fordrejninger i sektoren for peroxosulfater, jf. artikel 2, stk. 6a, litra b), som underbygger rapporten. Ansøgerne fremlagde dokumentation for, at produktionen og salget af den undersøgte vare (i hvert fald potentielt) påvirkes af de fordrejninger, der er nævnt i rapporten, navnlig den væsentlige statslige indgriben i sektoren for peroxosulfater.

3.1.2.2.   Betydelige fordrejninger, som påvirker priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina: den generelle økonomiske kontekst

| (31) | Det kinesiske økonomiske system er baseret på begrebet en socialistisk markedsøkonomi. Dette begreb er nedfældet i den kinesiske forfatning og er afgørende for Kinas økonomiske styring. Det centrale princip er følgende: »socialist public ownership of the means of production, namely, ownership by the whole people and collective ownership by the working people« (det socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. hele befolkningens ejerskab og den arbejdende befolknings kollektive ejerskab). Den statsejede økonomi er »the leading force of the national economy« (drivkraften i den nationale økonomi) og staten har mandat »to ensure its consolidation and growth« (10) (til at sikre dens konsolidering og vækst). Den generelle struktur i den kinesiske økonomi giver derfor ikke blot mulighed for en væsentlig statslig indgriben i økonomien, men sådanne indgreb er udtrykkeligt bemyndiget. Princippet om, at offentligt ejerskab har forrang over det private, gennemsyrer hele retssystemet og fremhæves som et generelt princip i alle centrale retsakter. Den kinesiske formueret er et godt eksempel herpå: Heri henvises til socialismens indledende fase, og staten pålægges at opretholde det grundlæggende økonomiske system, i henhold til hvilket det offentlige ejerskab spiller en fremtrædende rolle. Andre former for ejerskab tolereres, og lovgivningen tillader, at disse kan udvikles side om side med statens ejerskab (11). |
| --- | --- |

(31)

Det kinesiske økonomiske system er baseret på begrebet en socialistisk markedsøkonomi. Dette begreb er nedfældet i den kinesiske forfatning og er afgørende for Kinas økonomiske styring. Det centrale princip er følgende: »socialist public ownership of the means of production, namely, ownership by the whole people and collective ownership by the working people« (det socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. hele befolkningens ejerskab og den arbejdende befolknings kollektive ejerskab). Den statsejede økonomi er »the leading force of the national economy« (drivkraften i den nationale økonomi) og staten har mandat »to ensure its consolidation and growth« (10) (til at sikre dens konsolidering og vækst). Den generelle struktur i den kinesiske økonomi giver derfor ikke blot mulighed for en væsentlig statslig indgriben i økonomien, men sådanne indgreb er udtrykkeligt bemyndiget. Princippet om, at offentligt ejerskab har forrang over det private, gennemsyrer hele retssystemet og fremhæves som et generelt princip i alle centrale retsakter. Den kinesiske formueret er et godt eksempel herpå: Heri henvises til socialismens indledende fase, og staten pålægges at opretholde det grundlæggende økonomiske system, i henhold til hvilket det offentlige ejerskab spiller en fremtrædende rolle. Andre former for ejerskab tolereres, og lovgivningen tillader, at disse kan udvikles side om side med statens ejerskab (11).

10

11

| (32) | I henhold til kinesisk lovgivning udvikles den socialistiske markedsøkonomi desuden under ledelse af det kinesiske kommunistparti (»KKP«). Strukturerne i den kinesiske stat og i KKP er indbyrdes forbundne på alle niveauer (juridiske, institutionelle og personlige) og danner en strukturel overbygning, hvori der ikke kan sondres mellem henholdsvis KKP's og statens rolle. Efter en ændring af den kinesiske forfatning i marts 2018 fik KKP en endnu mere fremtrædende rolle, fordi den blev genbekræftet i teksten til forfatningens artikel 1. Efter den allerede eksisterende første sætning i bestemmelsen: »The socialist system is the basic system of the People's Republic of China« (Det socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system), blev der indsat et nyt andet punktum med følgende ordlyd: »The leadership of the Communist Party of China is the defining feature of socialism with Chinese characteristics.« (12) (Det, der kendetegner socialisme med kinesiske karaktertræk, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab). Dette illustrerer den kontrol, som KKP udøver over Kinas økonomiske system. Denne kontrol er en naturlig del af det kinesiske system og rækker ud over den sædvanlige situation i andre lande, hvor regeringer udøver en bred makroøkonomisk kontrol inden for grænserne af de frie markedskræfter. |
| --- | --- |

(32)

I henhold til kinesisk lovgivning udvikles den socialistiske markedsøkonomi desuden under ledelse af det kinesiske kommunistparti (»KKP«). Strukturerne i den kinesiske stat og i KKP er indbyrdes forbundne på alle niveauer (juridiske, institutionelle og personlige) og danner en strukturel overbygning, hvori der ikke kan sondres mellem henholdsvis KKP's og statens rolle. Efter en ændring af den kinesiske forfatning i marts 2018 fik KKP en endnu mere fremtrædende rolle, fordi den blev genbekræftet i teksten til forfatningens artikel 1. Efter den allerede eksisterende første sætning i bestemmelsen: »The socialist system is the basic system of the People's Republic of China« (Det socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system), blev der indsat et nyt andet punktum med følgende ordlyd: »The leadership of the Communist Party of China is the defining feature of socialism with Chinese characteristics.« (12) (Det, der kendetegner socialisme med kinesiske karaktertræk, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab). Dette illustrerer den kontrol, som KKP udøver over Kinas økonomiske system. Denne kontrol er en naturlig del af det kinesiske system og rækker ud over den sædvanlige situation i andre lande, hvor regeringer udøver en bred makroøkonomisk kontrol inden for grænserne af de frie markedskræfter.

12

| (33) | Med hensyn til den overordnede administrative kontrol er styringen af den kinesiske økonomi for det første underlagt et komplekst system for industriel planlægning, der påvirker alle økonomiske aktiviteter i landet. Alle disse planer omfatter tilsammen et vidtgående og komplekst netværk af sektorer og tværgående politikker, der berører alle forvaltningsniveauer. Planer på provinsniveau er detaljerede, mens nationale planer opstiller bredere mål. I planerne præciseres også de midler, der skal støtte de relevante industrier/sektorer samt tidsrammerne, inden for hvilke målsætninger skal nås. Visse planer indeholder eksplicitte produktionsmål. I henhold til planerne udpeges der individuelle industrisektorer og/eller -projekter som (positive eller negative) prioriteter i overensstemmelse med regeringens prioriteter, og der fastsættes specifikke udviklingsmål for dem (industriel opgradering, international ekspansion osv.). De erhvervsdrivende — både private og statsejede — skal foretage en effektfuld tilpasning af deres forretningsaktiviteter i henhold til de forhold, der pålægges dem i medfør af planlægningssystemet. Ikke kun planernes bindende karakter, men også det forhold, at de relevante kinesiske myndigheder på alle forvaltningsniveauer overholder planerne og anvender deres beføjelser i overensstemmelse hermed, gør, at erhvervsdrivende tvunget til at overholde de prioriteter, der er nedfældet i planerne (13). |
| --- | --- |

(33)

Med hensyn til den overordnede administrative kontrol er styringen af den kinesiske økonomi for det første underlagt et komplekst system for industriel planlægning, der påvirker alle økonomiske aktiviteter i landet. Alle disse planer omfatter tilsammen et vidtgående og komplekst netværk af sektorer og tværgående politikker, der berører alle forvaltningsniveauer. Planer på provinsniveau er detaljerede, mens nationale planer opstiller bredere mål. I planerne præciseres også de midler, der skal støtte de relevante industrier/sektorer samt tidsrammerne, inden for hvilke målsætninger skal nås. Visse planer indeholder eksplicitte produktionsmål. I henhold til planerne udpeges der individuelle industrisektorer og/eller -projekter som (positive eller negative) prioriteter i overensstemmelse med regeringens prioriteter, og der fastsættes specifikke udviklingsmål for dem (industriel opgradering, international ekspansion osv.). De erhvervsdrivende — både private og statsejede — skal foretage en effektfuld tilpasning af deres forretningsaktiviteter i henhold til de forhold, der pålægges dem i medfør af planlægningssystemet. Ikke kun planernes bindende karakter, men også det forhold, at de relevante kinesiske myndigheder på alle forvaltningsniveauer overholder planerne og anvender deres beføjelser i overensstemmelse hermed, gør, at erhvervsdrivende tvunget til at overholde de prioriteter, der er nedfældet i planerne (13).

13

| (34) | For det andet er Kinas finansielle system domineret af statsejede forretningsbanker, hvad angår tildelingen af finansielle ressourcer. Når disse banker udformer og gennemfører deres udlånspolitik, skal de tilpasse sig regeringens industripolitiske målsætninger i stedet for primært at vurdere de økonomiske fordele ved et bestemt projekt (jf. ligeledes afsnit 3.3.2.9) (14). Dette gælder også for andre dele af Kinas finansielle system, såsom markederne for aktier, obligationer, privat egenkapital osv. Selv om disse er mindre betydningsfulde end banksektoren, er disse dele af den finansielle sektor på det institutionelle og operationelle plan udformet på en måde, som ikke er gearet til at sikre, at de finansielle markeder er velfungerende, men i stedet til at sikre, at staten og KKP har kontrol over og mulighed for at intervenere heri (15). |
| --- | --- |

(34)

For det andet er Kinas finansielle system domineret af statsejede forretningsbanker, hvad angår tildelingen af finansielle ressourcer. Når disse banker udformer og gennemfører deres udlånspolitik, skal de tilpasse sig regeringens industripolitiske målsætninger i stedet for primært at vurdere de økonomiske fordele ved et bestemt projekt (jf. ligeledes afsnit 3.3.2.9) (14). Dette gælder også for andre dele af Kinas finansielle system, såsom markederne for aktier, obligationer, privat egenkapital osv. Selv om disse er mindre betydningsfulde end banksektoren, er disse dele af den finansielle sektor på det institutionelle og operationelle plan udformet på en måde, som ikke er gearet til at sikre, at de finansielle markeder er velfungerende, men i stedet til at sikre, at staten og KKP har kontrol over og mulighed for at intervenere heri (15).

14

15

| (35) | For det tredje er der gennem de lovgivningsmæssige rammer mange muligheder for statslig indgriben i økonomien. For eksempel anvendes reglerne om offentlige udbud regelmæssigt til at forfølge andre politiske mål end økonomisk effektivitet, hvilket underminerer de markedsbaserede principper i området. Det er specifikt fastsat i den gældende lovgivning, at offentlige udbud skal gennemføres for at gøre det lettere at nå de mål, der er opstillet gennem statens politikker. Disse mål er imidlertid ikke defineret nærmere, hvilket giver de beslutningstagende organer en bred skønsmargen (16). På investeringsområdet har den kinesiske regering ligeledes en betydelig kontrol over og indflydelse på, hvor og i hvilket omfang, der skal foretages både statslige og private investeringer. Screening af investeringer — samt forskellige incitamenter, restriktioner og forbud i forbindelse med investeringer — anvendes af myndighederne som et vigtigt redskab til at fremme industripolitiske mål, såsom opretholdelse af statskontrol over nøglesektorer eller styrkelse af den indenlandske industri (17). |
| --- | --- |

(35)

For det tredje er der gennem de lovgivningsmæssige rammer mange muligheder for statslig indgriben i økonomien. For eksempel anvendes reglerne om offentlige udbud regelmæssigt til at forfølge andre politiske mål end økonomisk effektivitet, hvilket underminerer de markedsbaserede principper i området. Det er specifikt fastsat i den gældende lovgivning, at offentlige udbud skal gennemføres for at gøre det lettere at nå de mål, der er opstillet gennem statens politikker. Disse mål er imidlertid ikke defineret nærmere, hvilket giver de beslutningstagende organer en bred skønsmargen (16). På investeringsområdet har den kinesiske regering ligeledes en betydelig kontrol over og indflydelse på, hvor og i hvilket omfang, der skal foretages både statslige og private investeringer. Screening af investeringer — samt forskellige incitamenter, restriktioner og forbud i forbindelse med investeringer — anvendes af myndighederne som et vigtigt redskab til at fremme industripolitiske mål, såsom opretholdelse af statskontrol over nøglesektorer eller styrkelse af den indenlandske industri (17).

16

17

| (36) | Alt i alt er den kinesiske økonomiske model baseret på visse grundlæggende aksiomer, som giver mulighed for og tilskynder til mange statslige indgreb. En sådan betydelig statslig indgriben er i strid med markedskræfternes frie spil og resulterer i en fordrejning af en effektfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (18). |
| --- | --- |

(36)

Alt i alt er den kinesiske økonomiske model baseret på visse grundlæggende aksiomer, som giver mulighed for og tilskynder til mange statslige indgreb. En sådan betydelig statslig indgriben er i strid med markedskræfternes frie spil og resulterer i en fordrejning af en effektfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (18).

18

3.1.2.3.   Betydelige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), første led: at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

| (37) | I Kina udgør virksomheder, der opererer under statens ejerskab, kontrol og politiske tilsyn eller politiske vejledning, en væsentlig del af økonomien. |
| --- | --- |

(37)

I Kina udgør virksomheder, der opererer under statens ejerskab, kontrol og politiske tilsyn eller politiske vejledning, en væsentlig del af økonomien.

| (38) | Den eneste kinesiske producent af peroxosulfater, der samarbejdede med Kommissionen i denne undersøgelse, er privatejet. Kommissionen har ikke præcise oplysninger om ejerforholdene i andre virksomheder, der er aktive inden for sektoren for peroxosulfater i Kina. |
| --- | --- |

(38)

Den eneste kinesiske producent af peroxosulfater, der samarbejdede med Kommissionen i denne undersøgelse, er privatejet. Kommissionen har ikke præcise oplysninger om ejerforholdene i andre virksomheder, der er aktive inden for sektoren for peroxosulfater i Kina.

| (39) | Med hensyn til statens kontrol, politiske tilsyn eller politiske vejledning opretholder regeringen og KKP strukturer, der sikrer deres fortsatte indflydelse på virksomhederne. Staten (og i mange henseender også KKP) udarbejder og fører ikke kun aktivt tilsyn med de enkelte virksomheders gennemførelse af generelle økonomiske politikker, men forbeholder sig også retten til at deltage i deres operationelle beslutningstagning. De elementer, der tyder på, at der udøves offentlig kontrol med virksomheder i sektoren for peroxosulfater, uddybes i afsnit 3.1.2.4. På grund af den høje grad af statslig kontrol og indgriben i den kemiske sektor som beskrevet nedenfor forhindres selv privatejede producenter af peroxosulfater i at operere på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(39)

Med hensyn til statens kontrol, politiske tilsyn eller politiske vejledning opretholder regeringen og KKP strukturer, der sikrer deres fortsatte indflydelse på virksomhederne. Staten (og i mange henseender også KKP) udarbejder og fører ikke kun aktivt tilsyn med de enkelte virksomheders gennemførelse af generelle økonomiske politikker, men forbeholder sig også retten til at deltage i deres operationelle beslutningstagning. De elementer, der tyder på, at der udøves offentlig kontrol med virksomheder i sektoren for peroxosulfater, uddybes i afsnit 3.1.2.4. På grund af den høje grad af statslig kontrol og indgriben i den kemiske sektor som beskrevet nedenfor forhindres selv privatejede producenter af peroxosulfater i at operere på markedsvilkår.

3.1.2.4.   Betydelige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), andet led: statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

| (40) | Den kinesiske regering er i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomhederne. Som fastsat i kinesisk lovgivning udgør KKP-celler i virksomheder — både statsejede og private — en anden kanal, hvorigennem staten kan gribe ind i forretningsmæssige beslutninger. I henhold til Kinas selskabsret skal der oprettes en KKP-organisation i alle virksomheder (med mindst tre KKP-medlemmer som præciseret i KKP's forfatning (19)), og den enkelte virksomhed skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. Det berettes også, at KKP udøver pres på private virksomheder for at få dem til at sætte »patriotisme« i højsædet og følge partidisciplinen (20). I 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 mio. privatejede virksomheder, og at der i stigende grad presses på for, at KKP-organisationerne får det sidste ord i forretningsmæssige beslutninger inden for deres respektive virksomheder (21). Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi. Kommissionen konstaterede, at disse regler også finder anvendelse på producenterne af peroxosulfater og leverandørerne af deres inputmaterialer. |
| --- | --- |

(40)

Den kinesiske regering er i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomhederne. Som fastsat i kinesisk lovgivning udgør KKP-celler i virksomheder — både statsejede og private — en anden kanal, hvorigennem staten kan gribe ind i forretningsmæssige beslutninger. I henhold til Kinas selskabsret skal der oprettes en KKP-organisation i alle virksomheder (med mindst tre KKP-medlemmer som præciseret i KKP's forfatning (19)), og den enkelte virksomhed skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. Det berettes også, at KKP udøver pres på private virksomheder for at få dem til at sætte »patriotisme« i højsædet og følge partidisciplinen (20). I 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 mio. privatejede virksomheder, og at der i stigende grad presses på for, at KKP-organisationerne får det sidste ord i forretningsmæssige beslutninger inden for deres respektive virksomheder (21). Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi. Kommissionen konstaterede, at disse regler også finder anvendelse på producenterne af peroxosulfater og leverandørerne af deres inputmaterialer.

19

20

21

| (41) | Mere præcist blev det i den oprindelige undersøgelse vedrørende peroxosulfater for én virksomheds vedkommende fastslået, at størstedelen af bestyrelsespladserne — herunder formandens, som havde betragtelige aktier i virksomheden — var besat med de samme personer som før privatiseringen, og disse bestyrelsesmedlemmer var udpeget af staten. Det blev også konstateret, at de var medlemmer af KKP. Desuden var den pågældende virksomhed ikke i stand til at dokumentere betalingen for aktierne i forbindelse med privatiseringen (22). |
| --- | --- |

(41)

Mere præcist blev det i den oprindelige undersøgelse vedrørende peroxosulfater for én virksomheds vedkommende fastslået, at størstedelen af bestyrelsespladserne — herunder formandens, som havde betragtelige aktier i virksomheden — var besat med de samme personer som før privatiseringen, og disse bestyrelsesmedlemmer var udpeget af staten. Det blev også konstateret, at de var medlemmer af KKP. Desuden var den pågældende virksomhed ikke i stand til at dokumentere betalingen for aktierne i forbindelse med privatiseringen (22).

22

| (42) | I en anden virksomhed, der blev grundlagt som statsejet virksomhed, og som blev privatiseret i 2000, viste den oprindelige undersøgelse, at tre medarbejdere, som sad i ledende stillinger forud for privatiseringen, gennemførte privatiseringen, og at de efterfølgende stadig havde kontrol over virksomhedens vigtigste beslutningstagende organer. Det blev også konstateret, at disse tre personer var medlemmer af KKP (23). I et tredje selskab, der blev undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev det konstateret, at den kapital, der blev anvendt til opstart af virksomheden, var blevet indhentet fra kollektivt ejede virksomheder, der ledes af virksomhedens nuværende bestyrelsesformand (24). |
| --- | --- |

(42)

I en anden virksomhed, der blev grundlagt som statsejet virksomhed, og som blev privatiseret i 2000, viste den oprindelige undersøgelse, at tre medarbejdere, som sad i ledende stillinger forud for privatiseringen, gennemførte privatiseringen, og at de efterfølgende stadig havde kontrol over virksomhedens vigtigste beslutningstagende organer. Det blev også konstateret, at disse tre personer var medlemmer af KKP (23). I et tredje selskab, der blev undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev det konstateret, at den kapital, der blev anvendt til opstart af virksomheden, var blevet indhentet fra kollektivt ejede virksomheder, der ledes af virksomhedens nuværende bestyrelsesformand (24).

23

24

| (43) | Statens tilstedeværelse og indgriben på finansmarkederne (jf. ligeledes afsnit 3.3.2.8) og leveringen af råmaterialer og inputmaterialer har en yderligere fordrejende virkning på markedet (25). |
| --- | --- |

(43)

Statens tilstedeværelse og indgriben på finansmarkederne (jf. ligeledes afsnit 3.3.2.8) og leveringen af råmaterialer og inputmaterialer har en yderligere fordrejende virkning på markedet (25).

25

| (44) | På grundlag af ovenstående og i lyset af manglen på oplysninger, der modbeviste ovenstående betragtninger, konkluderede Kommissionen, at statens tilstedeværelse i virksomheder i sektoren for peroxosulfater samt i finanssektoren og andre inputsektorer kombineret med den ramme, der er beskrevet i afsnit 3.3.2.3 og i de følgende afsnit, giver den kinesiske regering mulighed for at gribe ind, for så vidt angår priser og omkostninger. |
| --- | --- |

(44)

På grundlag af ovenstående og i lyset af manglen på oplysninger, der modbeviste ovenstående betragtninger, konkluderede Kommissionen, at statens tilstedeværelse i virksomheder i sektoren for peroxosulfater samt i finanssektoren og andre inputsektorer kombineret med den ramme, der er beskrevet i afsnit 3.3.2.3 og i de følgende afsnit, giver den kinesiske regering mulighed for at gribe ind, for så vidt angår priser og omkostninger.

3.1.2.5.   Betydelige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tredje led: politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

| (45) | Styringen af den kinesiske økonomi beror i betydeligt omfang på et omfattende planlægningssystem, der opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale og lokale myndigheder skal fokusere på. Sådanne planer findes på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer, og de målsætninger, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, er bindende, og myndighederne på hvert administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne på dertil svarende lavere forvaltningsniveauer. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcer flyttes til sektorer, som regeringen har udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige, i stedet for at blive allokeret på grundlag af markedskræfterne (26). |
| --- | --- |

(45)

Styringen af den kinesiske økonomi beror i betydeligt omfang på et omfattende planlægningssystem, der opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale og lokale myndigheder skal fokusere på. Sådanne planer findes på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer, og de målsætninger, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, er bindende, og myndighederne på hvert administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne på dertil svarende lavere forvaltningsniveauer. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcer flyttes til sektorer, som regeringen har udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige, i stedet for at blive allokeret på grundlag af markedskræfterne (26).

26

| (46) | Det mest omfattende og detaljerede politikdokument vedrørende den kinesiske kemiske sektor er den 13. femårsplan for den petrokemiske industri og den kemiske industri (2016-2020) (»planen«). F.eks. for så vidt angår ammoniak, som er det vigtigste råmateriale til peroxosulfater, opfordres der i planen til, at der sættes fokus på at fremme opførelsen af den anden fase af ammoniakanlægget Changzhou Zhenguyuan med en kapacitet på 600 000 ton (27). Ifølge planen skal der i princippet ikke bygges noget nyt syntetisk ammoniakanlæg, der anvender røgfrit småkul og naturgas som råmateriale. Der bør i stedet lægges vægt på udviklingen af en konkurrencemæssig fordel for industrien med henblik på at skabe nye forbindelser i industrikæden, såsom mellem kulindustrien og den kemiske industri (28). I planen fremmes også teknologi -og udstyrssæt, som sikrer en årlig produktion på over én mio. ton syntetisk ammoniak og syntetisk methanol (29). |
| --- | --- |

(46)

Det mest omfattende og detaljerede politikdokument vedrørende den kinesiske kemiske sektor er den 13. femårsplan for den petrokemiske industri og den kemiske industri (2016-2020) (»planen«). F.eks. for så vidt angår ammoniak, som er det vigtigste råmateriale til peroxosulfater, opfordres der i planen til, at der sættes fokus på at fremme opførelsen af den anden fase af ammoniakanlægget Changzhou Zhenguyuan med en kapacitet på 600 000 ton (27). Ifølge planen skal der i princippet ikke bygges noget nyt syntetisk ammoniakanlæg, der anvender røgfrit småkul og naturgas som råmateriale. Der bør i stedet lægges vægt på udviklingen af en konkurrencemæssig fordel for industrien med henblik på at skabe nye forbindelser i industrikæden, såsom mellem kulindustrien og den kemiske industri (28). I planen fremmes også teknologi -og udstyrssæt, som sikrer en årlig produktion på over én mio. ton syntetisk ammoniak og syntetisk methanol (29).

27

28

29

| (47) | Med hensyn til et andet vigtigt råmateriale — som er svovlsyre — fremgår det af den 13. femårsplan for den petrokemiske industri i Hebei-provinsen (»femårsplanen«), hvordan den politiske målsætning og de politiske mål udgår fra det nationale plan til det følgende administrationsniveau. Efter en gennemgang af de resultater, der er opnået i forbindelse med den 12. femårsplan, peges der i planen på de vigtigste problemer i den kommende femårsperiode, f.eks. behovet for at forbedre produktstrukturen (30). |
| --- | --- |

(47)

Med hensyn til et andet vigtigt råmateriale — som er svovlsyre — fremgår det af den 13. femårsplan for den petrokemiske industri i Hebei-provinsen (»femårsplanen«), hvordan den politiske målsætning og de politiske mål udgår fra det nationale plan til det følgende administrationsniveau. Efter en gennemgang af de resultater, der er opnået i forbindelse med den 12. femårsplan, peges der i planen på de vigtigste problemer i den kommende femårsperiode, f.eks. behovet for at forbedre produktstrukturen (30).

30

| (48) | Med hensyn til et andet råmateriale — som er kaliumhydroxid — nævnes kaliumsalte i den 13. femårsplan for mineralressourcer. I planen peges der på en række problemer i minedriftssektoren: Statslige indgreb inden for ressourcetildeling er stadig forholdsvis hyppige, de markedsprincipper, der gælder for minerettigheder, er ikke omfattende, og det moderne markedssystem for minedrift er endnu ikke fuldt udbygget (31). Kaliumsalt er ét af de mineraler, der er identificeret som »strategiske«. Én af de udtrykkelige målsætninger med planen er at konsolidere kaliumsaltholdige områder i Qinghai Chaerhan og Xinjiang Lopnur, at fastholde den nationale selvforsyningsgrad på mellem 55 % og 60 % og at kontrollere mindedriftsintensiteten med hensyn til kaliumsalt og nye forøgelser af produktionskapaciteter (32). |
| --- | --- |

(48)

Med hensyn til et andet råmateriale — som er kaliumhydroxid — nævnes kaliumsalte i den 13. femårsplan for mineralressourcer. I planen peges der på en række problemer i minedriftssektoren: Statslige indgreb inden for ressourcetildeling er stadig forholdsvis hyppige, de markedsprincipper, der gælder for minerettigheder, er ikke omfattende, og det moderne markedssystem for minedrift er endnu ikke fuldt udbygget (31). Kaliumsalt er ét af de mineraler, der er identificeret som »strategiske«. Én af de udtrykkelige målsætninger med planen er at konsolidere kaliumsaltholdige områder i Qinghai Chaerhan og Xinjiang Lopnur, at fastholde den nationale selvforsyningsgrad på mellem 55 % og 60 % og at kontrollere mindedriftsintensiteten med hensyn til kaliumsalt og nye forøgelser af produktionskapaciteter (32).

31

32

| (49) | Desuden påvirker andre forskellige statslige indgreb forsyningskæden i hele Kina for de vigtigste råmaterialer og energi. Der er en høj grad af statslig indgriben i elektricitetssektoren, overkapacitet, differentierede priser og/eller fastsættelse af særpriser for elektricitet, som har til formål at reducere elregningerne i sektoren for peroxosulfater i Kina (33). Hvad angår ammoniumsulfat, findes der subsidieordninger, navnlig skatteprogrammer, tildeling af jord, låneprogrammer, tilskud samt andre programmer (34). Med hensyn til natriumhydroxid (kaustisk natron) leveres der elektricitet til lavere priser (35). |
| --- | --- |

(49)

Desuden påvirker andre forskellige statslige indgreb forsyningskæden i hele Kina for de vigtigste råmaterialer og energi. Der er en høj grad af statslig indgriben i elektricitetssektoren, overkapacitet, differentierede priser og/eller fastsættelse af særpriser for elektricitet, som har til formål at reducere elregningerne i sektoren for peroxosulfater i Kina (33). Hvad angår ammoniumsulfat, findes der subsidieordninger, navnlig skatteprogrammer, tildeling af jord, låneprogrammer, tilskud samt andre programmer (34). Med hensyn til natriumhydroxid (kaustisk natron) leveres der elektricitet til lavere priser (35).

33

34

35

| (50) | Det konstateres derfor, at den kinesiske regering har indført en række offentlige politikker, der har indflydelse på de frie markedskræfter, for så vidt angår produktionen af de råmaterialer, der anvendes i sektoren for peroxosulfater. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere normalt. |
| --- | --- |

(50)

Det konstateres derfor, at den kinesiske regering har indført en række offentlige politikker, der har indflydelse på de frie markedskræfter, for så vidt angår produktionen af de råmaterialer, der anvendes i sektoren for peroxosulfater. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere normalt.

3.1.2.6.   Betydelige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fjerde led: manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

| (51) | I henhold til de foreliggende oplysninger synes det kinesiske konkurssystem at være mangelfuldt med hensyn til at opfylde sine egne hovedmålsætninger, f.eks. retten til retfærdig afvikling af fordringer og gæld og beskyttelse af kreditorernes og debitorernes lovbestemte rettigheder og interesser. Dette skyldes tilsyneladende, at mens den kinesiske konkursret formelt er opbygget ud fra de samme principper som tilsvarende lovgivning i andre lande, er det kinesiske system kendetegnet ved en systematisk mangelfuld håndhævelse. Antallet af konkurser er notorisk lavt i forhold til størrelsen af landets økonomi, ikke mindst fordi insolvensbehandlingen lider under en række mangler, der reelt fungerer som en hæmsko for indgivelse af konkursbegæringer. Statens rolle i insolvensbehandlingen forbliver desuden stærk og aktiv og har ofte direkte indflydelse på sagens udfald (36). |
| --- | --- |

(51)

I henhold til de foreliggende oplysninger synes det kinesiske konkurssystem at være mangelfuldt med hensyn til at opfylde sine egne hovedmålsætninger, f.eks. retten til retfærdig afvikling af fordringer og gæld og beskyttelse af kreditorernes og debitorernes lovbestemte rettigheder og interesser. Dette skyldes tilsyneladende, at mens den kinesiske konkursret formelt er opbygget ud fra de samme principper som tilsvarende lovgivning i andre lande, er det kinesiske system kendetegnet ved en systematisk mangelfuld håndhævelse. Antallet af konkurser er notorisk lavt i forhold til størrelsen af landets økonomi, ikke mindst fordi insolvensbehandlingen lider under en række mangler, der reelt fungerer som en hæmsko for indgivelse af konkursbegæringer. Statens rolle i insolvensbehandlingen forbliver desuden stærk og aktiv og har ofte direkte indflydelse på sagens udfald (36).

36

| (52) | Desuden er manglerne ved ordningen for ejendomsrettigheder særlig opsigtsvækkende i forhold til ejendomsretten til jord og brugsrettighederne til jord i Kina (37). Al jord ejes af den kinesiske stat (fællesejede landdistrikter og statsejede byområder). Tildelingen af jord afhænger udelukkende af staten. Der findes lovbestemmelser, der har til formål at tildele brugsrettigheder til jord på en gennemsigtig måde og til markedspriser, f.eks. ved at indføre udbudsprocedurer. Disse bestemmelser overholdes imidlertid ofte ikke, idet visse købere får tildelt deres jord gratis eller til priser under markedsværdien (38). Myndighederne søger desuden ofte at nå specifikke politiske mål, herunder gennemførelsen af de økonomiske planer, i forbindelse med tildeling af jord (39). |
| --- | --- |

(52)

Desuden er manglerne ved ordningen for ejendomsrettigheder særlig opsigtsvækkende i forhold til ejendomsretten til jord og brugsrettighederne til jord i Kina (37). Al jord ejes af den kinesiske stat (fællesejede landdistrikter og statsejede byområder). Tildelingen af jord afhænger udelukkende af staten. Der findes lovbestemmelser, der har til formål at tildele brugsrettigheder til jord på en gennemsigtig måde og til markedspriser, f.eks. ved at indføre udbudsprocedurer. Disse bestemmelser overholdes imidlertid ofte ikke, idet visse købere får tildelt deres jord gratis eller til priser under markedsværdien (38). Myndighederne søger desuden ofte at nå specifikke politiske mål, herunder gennemførelsen af de økonomiske planer, i forbindelse med tildeling af jord (39).

37

38

39

| (53) | Derfor synes den kinesiske konkurs- og formueret ikke at fungere ordentligt, hvilket resulterer i fordrejninger, når insolvente virksomheder holdes i live, samt i forbindelse med levering og erhvervelse af jord i Kina. Disse love gælder også med hensyn til sektoren for peroxosulfater og dens leverandører af råmaterialer. Med hensyn til to producenter af peroxosulfater konstaterede Kommissionen, at fordrejninger blev overført fra det ikke-markedsøkonomiske system, navnlig med hensyn til omkostninger forbundet med de erhvervede brugsrettigheder til jord (40). Nyere undersøgelser af andre sektorer, har også bekræftet, at der er sikret brugsrettigheder til jord mod utilstrækkeligt vederlag (41). |
| --- | --- |

(53)

Derfor synes den kinesiske konkurs- og formueret ikke at fungere ordentligt, hvilket resulterer i fordrejninger, når insolvente virksomheder holdes i live, samt i forbindelse med levering og erhvervelse af jord i Kina. Disse love gælder også med hensyn til sektoren for peroxosulfater og dens leverandører af råmaterialer. Med hensyn til to producenter af peroxosulfater konstaterede Kommissionen, at fordrejninger blev overført fra det ikke-markedsøkonomiske system, navnlig med hensyn til omkostninger forbundet med de erhvervede brugsrettigheder til jord (40). Nyere undersøgelser af andre sektorer, har også bekræftet, at der er sikret brugsrettigheder til jord mod utilstrækkeligt vederlag (41).

40

41

| (54) | I lyset af ovenstående og det manglende samarbejde i dette tilfælde konkluderede Kommissionen, at der var tale om en diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs- og formueretten i sektoren for peroxosulfater. |
| --- | --- |

(54)

I lyset af ovenstående og det manglende samarbejde i dette tilfælde konkluderede Kommissionen, at der var tale om en diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs- og formueretten i sektoren for peroxosulfater.

3.1.2.7.   Betydelige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), femte led: at lønomkostninger skævvrides

| (55) | Et system med markedsbaserede lønninger kan ikke udvikles fuldt ud i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere forhindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. Kina har ikke ratificeret en række af Den Internationale Arbejdsorganisations (»ILO«) væsentlige konventioner, navnlig konventionerne om foreningsfrihed og retten til kollektive overenskomstforhandlinger (42). I henhold til national ret er kun én enkelt fagforening aktiv. Denne organisation er imidlertid ikke uafhængig af de statslige myndigheder, og dens engagement i overenskomstforhandlinger og beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder ligger fortsat på et rudimentært niveau (43). Desuden er den kinesiske arbejdsstyrkes mobilitet begrænset af husholdningsregistreringssystemet, som begrænser adgangen til hele spektret af social sikring og andre ydelser til lokale beboere i et givet administrativt område. Dette resulterer typisk i, at arbejdstagere, som ikke er i besiddelse af den lokale bopælsregistrering, befinder sig i en sårbar beskæftigelsessituation og har en lavere indkomst end indehavere af bopælsregistreringen (44). Disse forhold fører til en fordrejning af lønomkostningerne i Kina. |
| --- | --- |

(55)

Et system med markedsbaserede lønninger kan ikke udvikles fuldt ud i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere forhindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. Kina har ikke ratificeret en række af Den Internationale Arbejdsorganisations (»ILO«) væsentlige konventioner, navnlig konventionerne om foreningsfrihed og retten til kollektive overenskomstforhandlinger (42). I henhold til national ret er kun én enkelt fagforening aktiv. Denne organisation er imidlertid ikke uafhængig af de statslige myndigheder, og dens engagement i overenskomstforhandlinger og beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder ligger fortsat på et rudimentært niveau (43). Desuden er den kinesiske arbejdsstyrkes mobilitet begrænset af husholdningsregistreringssystemet, som begrænser adgangen til hele spektret af social sikring og andre ydelser til lokale beboere i et givet administrativt område. Dette resulterer typisk i, at arbejdstagere, som ikke er i besiddelse af den lokale bopælsregistrering, befinder sig i en sårbar beskæftigelsessituation og har en lavere indkomst end indehavere af bopælsregistreringen (44). Disse forhold fører til en fordrejning af lønomkostningerne i Kina.

42

43

44

| (56) | Intet i dossieret for denne undersøgelse har vist, at sektoren for peroxosulfater ikke er omfattet af det kinesiske arbejdsretlige system. Denne sektor ser således ud til at blive påvirket af fordrejningerne af lønomkostninger både direkte (ved fremstilling af den undersøgte vare) og indirekte (når den har adgang til kapital eller inputmaterialer fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdssystem i Kina). |
| --- | --- |

(56)

Intet i dossieret for denne undersøgelse har vist, at sektoren for peroxosulfater ikke er omfattet af det kinesiske arbejdsretlige system. Denne sektor ser således ud til at blive påvirket af fordrejningerne af lønomkostninger både direkte (ved fremstilling af den undersøgte vare) og indirekte (når den har adgang til kapital eller inputmaterialer fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdssystem i Kina).

| (57) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at lønomkostningerne var fordrejet i sektoren for peroxosulfater, herunder med hensyn til den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(57)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at lønomkostningerne var fordrejet i sektoren for peroxosulfater, herunder med hensyn til den undersøgte vare.

3.1.2.8.   Betydelige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led: adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten

| (58) | Adgangen til kapital for virksomhedsaktører i Kina er underlagt forskellige fordrejninger. |
| --- | --- |

(58)

Adgangen til kapital for virksomhedsaktører i Kina er underlagt forskellige fordrejninger.

| (59) | For det første er det kinesiske finansielle system kendetegnet ved statsejede bankers (45) stærke position, som — ved tildeling af adgang til finansiering — tager hensyn til andre kriterier end et projekts økonomiske levedygtighed. Ligesom de ikke-finansielle statsejede virksomheder er bankerne fortsat forbundet med staten, ikke kun gennem ejerskab, men også via personlige relationer (de øverste ledere i de store statsejede finansielle institutioner udpeges i sidste instans af KKP) (46), og ligesom de ikke-finansielle statsejede virksomheder gennemfører bankerne regelmæssigt offentlige politikker, der er udarbejdet af regeringen. Herved overholder bankerne en udtrykkelig retlig forpligtelse til at drive deres virksomhed i overensstemmelse med den nationale økonomiske og sociale udviklings behov og i overensstemmelse med retningslinjer for statens industripolitikker (47). Dette forværres af andre regler, som leder finansiering hen i de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (48). |
| --- | --- |

(59)

For det første er det kinesiske finansielle system kendetegnet ved statsejede bankers (45) stærke position, som — ved tildeling af adgang til finansiering — tager hensyn til andre kriterier end et projekts økonomiske levedygtighed. Ligesom de ikke-finansielle statsejede virksomheder er bankerne fortsat forbundet med staten, ikke kun gennem ejerskab, men også via personlige relationer (de øverste ledere i de store statsejede finansielle institutioner udpeges i sidste instans af KKP) (46), og ligesom de ikke-finansielle statsejede virksomheder gennemfører bankerne regelmæssigt offentlige politikker, der er udarbejdet af regeringen. Herved overholder bankerne en udtrykkelig retlig forpligtelse til at drive deres virksomhed i overensstemmelse med den nationale økonomiske og sociale udviklings behov og i overensstemmelse med retningslinjer for statens industripolitikker (47). Dette forværres af andre regler, som leder finansiering hen i de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (48).

45

46

47

48

| (60) | Selv om det anerkendes, at der kan være forskellige retlige bestemmelser, der henviser til behovet for at overholde almindelige regler for bankvirksomhed og forsigtighedsregler, såsom behovet for at undersøge låntagerens kreditværdighed, viser den relevante dokumentation, at disse bestemmelser kun spiller en sekundær rolle i anvendelsen af de forskellige retlige instrumenter (49). Resultaterne af tidligere undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter førte også frem til samme konklusion (50). |
| --- | --- |

(60)

Selv om det anerkendes, at der kan være forskellige retlige bestemmelser, der henviser til behovet for at overholde almindelige regler for bankvirksomhed og forsigtighedsregler, såsom behovet for at undersøge låntagerens kreditværdighed, viser den relevante dokumentation, at disse bestemmelser kun spiller en sekundær rolle i anvendelsen af de forskellige retlige instrumenter (49). Resultaterne af tidligere undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter førte også frem til samme konklusion (50).

49

50

| (61) | Desuden er vurderinger af obligationer og kreditvurderinger ofte fordrejet af en række forskellige årsager, herunder det forhold, at virksomhedens strategiske betydning for den kinesiske regering og styrken af enhver implicit garanti, der stilles af regeringen, har indvirkning på risikovurderingen. Overslag tyder kraftigt på, at de kinesiske kreditvurderinger systematisk svarer til lavere internationale kreditvurderinger (51). |
| --- | --- |

(61)

Desuden er vurderinger af obligationer og kreditvurderinger ofte fordrejet af en række forskellige årsager, herunder det forhold, at virksomhedens strategiske betydning for den kinesiske regering og styrken af enhver implicit garanti, der stilles af regeringen, har indvirkning på risikovurderingen. Overslag tyder kraftigt på, at de kinesiske kreditvurderinger systematisk svarer til lavere internationale kreditvurderinger (51).

51

| (62) | Dette resulterer i en forudindtagethed i forbindelse med udlån til statsejede virksomheder, store virksomheder med gode forbindelser og virksomheder i de vigtigste industrisektorer, hvilket indebærer, at tilgængeligheden af kapital og kapitalomkostningerne ikke er ens for alle aktører på markedet. |
| --- | --- |

(62)

Dette resulterer i en forudindtagethed i forbindelse med udlån til statsejede virksomheder, store virksomheder med gode forbindelser og virksomheder i de vigtigste industrisektorer, hvilket indebærer, at tilgængeligheden af kapital og kapitalomkostningerne ikke er ens for alle aktører på markedet.

| (63) | For det andet er låneomkostningerne blevet holdt kunstigt lave for at stimulere væksten i investeringerne. Det har ført til overdreven brug af kapitalinvesteringer med stadigt lavere investeringsafkast. Dette illustreres gennem den seneste vækst i virksomhedernes gearing inden for den statslige sektor på trods af et kraftigt fald i rentabiliteten, hvilket tyder på, at de mekanismer, der styrer banksystemet, ikke følger normale forretningsmæssige indstillinger. |
| --- | --- |

(63)

For det andet er låneomkostningerne blevet holdt kunstigt lave for at stimulere væksten i investeringerne. Det har ført til overdreven brug af kapitalinvesteringer med stadigt lavere investeringsafkast. Dette illustreres gennem den seneste vækst i virksomhedernes gearing inden for den statslige sektor på trods af et kraftigt fald i rentabiliteten, hvilket tyder på, at de mekanismer, der styrer banksystemet, ikke følger normale forretningsmæssige indstillinger.

| (64) | For det tredje er prissignaler stadig ikke drevet af de frie markedskræfter, men påvirkes af statsligt indførte fordrejninger, selv om der blev opnået en nominel renteliberalisering i oktober 2015. Andelen af udlån til eller under referenceværdien udgør stadig 45 % af alle udlån, og anvendelsen af målrettede kreditter synes at være blevet øget, eftersom denne andel er steget markant siden 2015 på trods af en forværring af de økonomiske vilkår (52). De kunstigt lave rentesatser resulterer i fastsættelse af for lave priser og dermed en overdreven anvendelse af kapital. |
| --- | --- |

(64)

For det tredje er prissignaler stadig ikke drevet af de frie markedskræfter, men påvirkes af statsligt indførte fordrejninger, selv om der blev opnået en nominel renteliberalisering i oktober 2015. Andelen af udlån til eller under referenceværdien udgør stadig 45 % af alle udlån, og anvendelsen af målrettede kreditter synes at være blevet øget, eftersom denne andel er steget markant siden 2015 på trods af en forværring af de økonomiske vilkår (52). De kunstigt lave rentesatser resulterer i fastsættelse af for lave priser og dermed en overdreven anvendelse af kapital.

52

| (65) | Samlet set tyder væksten i kreditter i Kina på en forværret effektivitet i kapitaltildelingen, uden at der er tegn på den kreditstramning, der kunne forventes på et marked uden fordrejninger. Som følge heraf er antallet af misligholdte lån steget kraftigt i de seneste år. I en situation med stigende gældsrisiko har den kinesiske regering valgt at undgå misligholdelse. Gældsproblemer håndteres derfor ved enten at optage nye lån, hvorved der oprettes såkaldte »zombie-virksomheder«, eller ved at overdrage ejerskabet til gælden (f.eks. via fusioner eller konvertering af gæld til egenkapital), uden nødvendigvis at fjerne det samlede gældsproblem eller afhjælpe de grundlæggende årsager hertil (53). |
| --- | --- |

(65)

Samlet set tyder væksten i kreditter i Kina på en forværret effektivitet i kapitaltildelingen, uden at der er tegn på den kreditstramning, der kunne forventes på et marked uden fordrejninger. Som følge heraf er antallet af misligholdte lån steget kraftigt i de seneste år. I en situation med stigende gældsrisiko har den kinesiske regering valgt at undgå misligholdelse. Gældsproblemer håndteres derfor ved enten at optage nye lån, hvorved der oprettes såkaldte »zombie-virksomheder«, eller ved at overdrage ejerskabet til gælden (f.eks. via fusioner eller konvertering af gæld til egenkapital), uden nødvendigvis at fjerne det samlede gældsproblem eller afhjælpe de grundlæggende årsager hertil (53).

53

| (66) | På trods af de seneste skridt, der er taget for at liberalisere markedet, er erhvervskreditsystemet i Kina i bund og grund påvirket af betydelige systemiske problemer og fordrejninger som følge af statens fortsat omfattende rolle på kapitalmarkederne. |
| --- | --- |

(66)

På trods af de seneste skridt, der er taget for at liberalisere markedet, er erhvervskreditsystemet i Kina i bund og grund påvirket af betydelige systemiske problemer og fordrejninger som følge af statens fortsat omfattende rolle på kapitalmarkederne.

| (67) | Intet i dossieret for denne undersøgelse har vist, at producenter af peroxosulfater og/eller leverandører af råmaterialer og andre inputmaterialer ikke drager fordel af dette finansielle system. |
| --- | --- |

(67)

Intet i dossieret for denne undersøgelse har vist, at producenter af peroxosulfater og/eller leverandører af råmaterialer og andre inputmaterialer ikke drager fordel af dette finansielle system.

| (68) | I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at producenterne af peroxosulfater havde adgang til finansiering fra institutioner, der opfylder offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten. |
| --- | --- |

(68)

I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at producenterne af peroxosulfater havde adgang til finansiering fra institutioner, der opfylder offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten.

3.1.2.9.   De beskrevne fordrejningers systemiske karakter

| (69) | Kommissionen noterede sig, at de i rapporten beskrevne fordrejninger ikke er begrænset til nogen bestemt industrisektor. Tværtimod viser den foreliggende dokumentation, at de kendsgerninger og karakteristika ved det kinesiske system, som er beskrevet i afsnit 3.1.2.1-3.1.2.8 ovenfor samt i del A og B i rapporten, finder anvendelse i hele landet og på tværs af økonomiens sektorer. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen noterede sig, at de i rapporten beskrevne fordrejninger ikke er begrænset til nogen bestemt industrisektor. Tværtimod viser den foreliggende dokumentation, at de kendsgerninger og karakteristika ved det kinesiske system, som er beskrevet i afsnit 3.1.2.1-3.1.2.8 ovenfor samt i del A og B i rapporten, finder anvendelse i hele landet og på tværs af økonomiens sektorer.

| (70) | For at kunne producere peroxosulfater er der behov for vigtige råmaterialer. Når producenterne af peroxosulfater køber/indgår aftale om disse inputmaterialer, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Leverandører af inputmaterialer anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejninger. De kan låne penge, der er genstand for fordrejninger, hvad angår den finansielle sektor/kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer. |
| --- | --- |

(70)

For at kunne producere peroxosulfater er der behov for vigtige råmaterialer. Når producenterne af peroxosulfater køber/indgår aftale om disse inputmaterialer, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Leverandører af inputmaterialer anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejninger. De kan låne penge, der er genstand for fordrejninger, hvad angår den finansielle sektor/kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer.

| (71) | Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet for peroxosulfater, der ikke kan anvendes, men også omkostningerne til inputmaterialer (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet ovenfor. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med kapitalallokering, tildeling af jord, arbejdskraft, energi og råmaterialer, finder sted i hele Kina. Det betyder f.eks., at et inputmateriale, der i sig selv er produceret i Kina ved at kombinere en række produktionsfaktorer, er udsat for betydelige fordrejninger. |
| --- | --- |

(71)

Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet for peroxosulfater, der ikke kan anvendes, men også omkostningerne til inputmaterialer (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet ovenfor. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med kapitalallokering, tildeling af jord, arbejdskraft, energi og råmaterialer, finder sted i hele Kina. Det betyder f.eks., at et inputmateriale, der i sig selv er produceret i Kina ved at kombinere en række produktionsfaktorer, er udsat for betydelige fordrejninger.

3.1.2.10.   Konklusion

| (72) | Analysen i afsnit 3.1.2.2-3.1.2.9, som omfatter en undersøgelse af al foreliggende dokumentation vedrørende Kinas indgriben i landets økonomi i almindelighed såvel som inden for sektoren for peroxosulfater (herunder den undersøgte vare), viste, at priser eller omkostninger, herunder omkostninger til råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke er et resultat af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af betydelig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). På dette grundlag, i mangel af samarbejdsvilje fra den kinesiske regerings side og fordi de kinesiske eksporterende producenter kun fremlagde begrænsede oplysninger om disse spørgsmål, konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde |
| --- | --- |

(72)

Analysen i afsnit 3.1.2.2-3.1.2.9, som omfatter en undersøgelse af al foreliggende dokumentation vedrørende Kinas indgriben i landets økonomi i almindelighed såvel som inden for sektoren for peroxosulfater (herunder den undersøgte vare), viste, at priser eller omkostninger, herunder omkostninger til råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke er et resultat af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af betydelig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). På dette grundlag, i mangel af samarbejdsvilje fra den kinesiske regerings side og fordi de kinesiske eksporterende producenter kun fremlagde begrænsede oplysninger om disse spørgsmål, konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde

| (73) | Kommissionen beregnede derfor udelukkende den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der var et resultat af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som (i dette tilfælde) var baseret på de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et passende repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som drøftet i det følgende afsnit. Kommissionen mindede om, at der ikke blev fremført nogen påstande om, at visse hjemmemarkedsomkostninger ikke var fordrejede, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), tredje led. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen beregnede derfor udelukkende den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der var et resultat af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som (i dette tilfælde) var baseret på de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et passende repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som drøftet i det følgende afsnit. Kommissionen mindede om, at der ikke blev fremført nogen påstande om, at visse hjemmemarkedsomkostninger ikke var fordrejede, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), tredje led.

3.1.3.   Repræsentativt land

Repræsentativt land

| (74) | Kommissionen traf sit valg af det repræsentative land ud fra følgende kriterier:






  a) | Et økonomisk udviklingsniveau, der svarer til Kinas. Til dette formål foretog Kommissionen en vurdering af lande med en bruttonationalindkomst pr. indbygger svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (54) |
| --- | --- | --- |

(74)

Kommissionen traf sit valg af det repræsentative land ud fra følgende kriterier:

a)

Et økonomisk udviklingsniveau, der svarer til Kinas. Til dette formål foretog Kommissionen en vurdering af lande med en bruttonationalindkomst pr. indbygger svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (54)

54

| b) | Produktion af den undersøgte vare i det pågældende land |
| --- | --- |

b)

Produktion af den undersøgte vare i det pågældende land

| c) | Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det pågældende land |
| --- | --- |

c)

Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det pågældende land

| d) | Hvis der er mere end ét muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til det land, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse |
| --- | --- |

d)

Hvis der er mere end ét muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til det land, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse

| (75) | Med udgangspunkt i de data, som Kommissionen har til rådighed, fremstilles den undersøgte vare i et begrænset antal lande og af et begrænset antal producenter. Hovedproduktionen fandt sted i Folkerepublikken Kina, Indien, EU, Tyrkiet, Japan og USA. |
| --- | --- |

(75)

Med udgangspunkt i de data, som Kommissionen har til rådighed, fremstilles den undersøgte vare i et begrænset antal lande og af et begrænset antal producenter. Hovedproduktionen fandt sted i Folkerepublikken Kina, Indien, EU, Tyrkiet, Japan og USA.

| (76) | Ud af de lande, hvor produktionen finder sted, er det ifølge Verdensbankens indeks kun Tyrkiet, der har samme økonomiske udviklingsniveau som Folkerepublikken Kina.
  På grundlag af ovennævnte kriterier er Tyrkiet derfor blevet udpeget som det eneste mulige repræsentative land. |
| --- | --- |

(76)

Ud af de lande, hvor produktionen finder sted, er det ifølge Verdensbankens indeks kun Tyrkiet, der har samme økonomiske udviklingsniveau som Folkerepublikken Kina.

På grundlag af ovennævnte kriterier er Tyrkiet derfor blevet udpeget som det eneste mulige repræsentative land.

| (77) | Den eneste part, der fremsatte bemærkninger — dvs. ansøgerne — støttede dette valg. Da der ikke blev fremsat bemærkninger med indsigelser mod anvendelsen af Tyrkiet som repræsentativt land, bekræftede Kommissionen sine konklusioner vedrørende det repræsentative land og beregnede den normale værdi på grundlag af data fra Tyrkiet. |
| --- | --- |

(77)

Den eneste part, der fremsatte bemærkninger — dvs. ansøgerne — støttede dette valg. Da der ikke blev fremsat bemærkninger med indsigelser mod anvendelsen af Tyrkiet som repræsentativt land, bekræftede Kommissionen sine konklusioner vedrørende det repræsentative land og beregnede den normale værdi på grundlag af data fra Tyrkiet.

3.1.4.   Beregningsmetode

Beregningsmetode

| (78) | Kommissionen anvendte følgende metode ved fastsættelsen af den beregnede normale værdi: Først fastsatte den de ikke-fordrejede produktionsomkostninger. Herefter multiplicerede den de udnyttelsesfaktorer, der blev konstateret på niveauet for den samarbejdsvillige eksporterende producents produktionsproces vedrørende materialer, arbejdskraft og elektricitet, med ikke-fordrejede omkostninger pr. enhed i det repræsentative land, dvs. Tyrkiet. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen anvendte følgende metode ved fastsættelsen af den beregnede normale værdi: Først fastsatte den de ikke-fordrejede produktionsomkostninger. Herefter multiplicerede den de udnyttelsesfaktorer, der blev konstateret på niveauet for den samarbejdsvillige eksporterende producents produktionsproces vedrørende materialer, arbejdskraft og elektricitet, med ikke-fordrejede omkostninger pr. enhed i det repræsentative land, dvs. Tyrkiet.

| (79) | Dernæst lagde Kommissionen de produktionsomkostninger, som blev konstateret ovenfor, til SA&G og fortjenesten i den tyrkiske virksomhed Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi's (»Ak-kim«). Ak-kim var den eneste virksomhed, som fremstillede peroxosulfater i det repræsentative land, for hvilken der forelå offentligt tilgængelige oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). I mangel af bemærkninger fra interesserede parter blev Ak-kim derfor anset for at være en passende virksomhed med henblik på at fastlægge et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til SA&G og fortjeneste ved beregningen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(79)

Dernæst lagde Kommissionen de produktionsomkostninger, som blev konstateret ovenfor, til SA&G og fortjenesten i den tyrkiske virksomhed Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi's (»Ak-kim«). Ak-kim var den eneste virksomhed, som fremstillede peroxosulfater i det repræsentative land, for hvilken der forelå offentligt tilgængelige oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). I mangel af bemærkninger fra interesserede parter blev Ak-kim derfor anset for at være en passende virksomhed med henblik på at fastlægge et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til SA&G og fortjeneste ved beregningen af den normale værdi.

| (80) | På ovenstående grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik for den samarbejdsvillige eksporterende producent i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). |
| --- | --- |

(80)

På ovenstående grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik for den samarbejdsvillige eksporterende producent i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a).

3.1.4.1.   Data anvendt ved beregningen af den normale værdi

| (81) | I notaterne af henholdsvis 15. januar og 6. maj anførte Kommissionen, at den med henblik på at beregne den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), havde til hensigt at anvende følgende kilder:






  a) | Global Trade Atlas (»GTA«) (55) for så vidt angår råmaterialer |
| --- | --- | --- |

(81)

I notaterne af henholdsvis 15. januar og 6. maj anførte Kommissionen, at den med henblik på at beregne den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), havde til hensigt at anvende følgende kilder:

a)

Global Trade Atlas (»GTA«) (55) for så vidt angår råmaterialer

55

| b) | det tyrkiske statistiske institut (»Turstat«) (56) for så vidt angår arbejdskraft og elektricitet |
| --- | --- |

b)

det tyrkiske statistiske institut (»Turstat«) (56) for så vidt angår arbejdskraft og elektricitet

56

| c) | Orbis (57) for så vidt angår finansielle data for en tyrkisk virksomhed (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi) vedrørende SA&G og fortjeneste. |
| --- | --- |

c)

Orbis (57) for så vidt angår finansielle data for en tyrkisk virksomhed (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi) vedrørende SA&G og fortjeneste.

57

| (82) | I nedenstående tabel sammenfattes de produktionsfaktorer, der er anvendt i beregningerne, med de tilsvarende HS-koder og enhedsværdier, som de fremgår i GTA eller de tyrkiske databaser, herunder importafgifter og transportomkostninger.

  Tabel 1


  Produktionsfaktorer








  Produktionsfaktor | HS-kode (58) | Pris i RMB/enhed |
| --- | --- | --- | --- |
| Råmaterialer |
| Svovlsyre, rygende svovlsyre | 2807 00 | 371,86/ton |
| Vandfri ammoniak | 2814 10 | 2 099,05/ton |
| Ammoniumsulfat | 3102 21 | 1 079,46/ton |
| Natriumhydroxid (kaustisk natron) | 2815 12 | 2 601,91/ton |
| Kaliumhydroxid | 2815 20 | 4 063,65/ton |
| Arbejdskraft |
| Lønomkostninger i fremstillingssektoren | Ikke relevant | 43,96/time |
| Energi |
| Elektricitet | Ikke relevant | 0,485/kWh |

(82)

I nedenstående tabel sammenfattes de produktionsfaktorer, der er anvendt i beregningerne, med de tilsvarende HS-koder og enhedsværdier, som de fremgår i GTA eller de tyrkiske databaser, herunder importafgifter og transportomkostninger.

Tabel 1

Tabel 1

Produktionsfaktorer

Produktionsfaktorer

Produktionsfaktor

HS-kode (58)

58

Pris i RMB/enhed

Råmaterialer

Svovlsyre, rygende svovlsyre

2807 00

371,86/ton

Vandfri ammoniak

2814 10

2 099,05/ton

Ammoniumsulfat

3102 21

1 079,46/ton

Natriumhydroxid (kaustisk natron)

2815 12

2 601,91/ton

Kaliumhydroxid

2815 20

4 063,65/ton

Arbejdskraft

Lønomkostninger i fremstillingssektoren

Ikke relevant

43,96/time

Energi

Elektricitet

Ikke relevant

0,485/kWh

3.1.4.2.   Råmaterialer

| (83) | Med henblik på at fastsætte ikke-fordrejede priser på råmaterialer som leveret til en producent i et repræsentativt land anvendte Kommissionen som grundlag den vejede gennemsnitlige pris ved import til det repræsentative land som angivet i GTA, hvortil der blev lagt importafgifter og transportomkostninger. Importen fra Kina blev udelukket på grund af de væsentlige fordrejninger, der findes i dette land, og som allerede blev konstateret i afsnit 3.1.2 ovenfor. Efter at have udelukket Kina forblev importen fra andre tredjelande repræsentativ i intervallet fra 48 % til 100 % af de samlede mængder, der blev importeret til Tyrkiet. |
| --- | --- |

(83)

Med henblik på at fastsætte ikke-fordrejede priser på råmaterialer som leveret til en producent i et repræsentativt land anvendte Kommissionen som grundlag den vejede gennemsnitlige pris ved import til det repræsentative land som angivet i GTA, hvortil der blev lagt importafgifter og transportomkostninger. Importen fra Kina blev udelukket på grund af de væsentlige fordrejninger, der findes i dette land, og som allerede blev konstateret i afsnit 3.1.2 ovenfor. Efter at have udelukket Kina forblev importen fra andre tredjelande repræsentativ i intervallet fra 48 % til 100 % af de samlede mængder, der blev importeret til Tyrkiet.

| (84) | Med hensyn til importafgifter noterede Kommissionen sig, at Tyrkiet importerede relevante råmaterialer fra mere end 70 lande med en varierende grad af importafgiftssatser og betydelige forskelle i mængderne. I betragtning af at det i en udløbsundersøgelse ikke er nødvendigt at beregne en nøjagtig dumpingmargen, men snarere at fastslå sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, beregnede Kommissionen derfor importafgifter for hvert råmateriale på grundlag af repræsentative importmængder fra et begrænset antal lande, som for de fleste råmaterialers vedkommende tegnede sig for næsten al import og aldrig under 90 % af den samlede import. |
| --- | --- |

(84)

Med hensyn til importafgifter noterede Kommissionen sig, at Tyrkiet importerede relevante råmaterialer fra mere end 70 lande med en varierende grad af importafgiftssatser og betydelige forskelle i mængderne. I betragtning af at det i en udløbsundersøgelse ikke er nødvendigt at beregne en nøjagtig dumpingmargen, men snarere at fastslå sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, beregnede Kommissionen derfor importafgifter for hvert råmateriale på grundlag af repræsentative importmængder fra et begrænset antal lande, som for de fleste råmaterialers vedkommende tegnede sig for næsten al import og aldrig under 90 % af den samlede import.

| (85) | Kommissionen angav den samarbejdsvillige eksporterende producents transportomkostninger til levering af råmaterialer som en procentdel af de faktiske omkostninger til sådanne råmaterialer og anvendte derefter den samme procentsats på de ikke-fordrejede omkostninger til de samme råmaterialer for at opnå de ikke-fordrejede transportudgifter. Kommissionen konstaterede i forbindelse med denne undersøgelse, at forholdet mellem den eksporterende producents råmateriale og de indberettede transportomkostninger med rimelighed kan anvendes som en indikator med henblik på at anslå de ikke-fordrejede omkostningerne til råmaterialer, når de leveres til virksomhedens fabrik. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen angav den samarbejdsvillige eksporterende producents transportomkostninger til levering af råmaterialer som en procentdel af de faktiske omkostninger til sådanne råmaterialer og anvendte derefter den samme procentsats på de ikke-fordrejede omkostninger til de samme råmaterialer for at opnå de ikke-fordrejede transportudgifter. Kommissionen konstaterede i forbindelse med denne undersøgelse, at forholdet mellem den eksporterende producents råmateriale og de indberettede transportomkostninger med rimelighed kan anvendes som en indikator med henblik på at anslå de ikke-fordrejede omkostningerne til råmaterialer, når de leveres til virksomhedens fabrik.

3.1.4.3.   Arbejdskraft

| (86) | Det tyrkiske statistiske institut offentliggør detaljerede oplysninger om lønninger i forskellige økonomiske sektorer i Tyrkiet. Kommissionen anvendte de indberettede lønninger i fremstillingssektoren for 2016 for den økonomiske aktivitet C.20 (Manufacturing of chemicals and chemical products) (59) i henhold til NACE rev.2-nomenklaturen (60). Værdien for det månedlige gennemsnit for 2016 blev behørigt justeret for inflation ved hjælp af det indenlandske producentprisindeks (61), som offentliggøres af det tyrkiske statistiske institut. |
| --- | --- |

(86)

Det tyrkiske statistiske institut offentliggør detaljerede oplysninger om lønninger i forskellige økonomiske sektorer i Tyrkiet. Kommissionen anvendte de indberettede lønninger i fremstillingssektoren for 2016 for den økonomiske aktivitet C.20 (Manufacturing of chemicals and chemical products) (59) i henhold til NACE rev.2-nomenklaturen (60). Værdien for det månedlige gennemsnit for 2016 blev behørigt justeret for inflation ved hjælp af det indenlandske producentprisindeks (61), som offentliggøres af det tyrkiske statistiske institut.

59

60

61

3.1.4.4.   Elektricitet

| (87) | Elektricitetspriserne for industrielle brugere i Tyrkiet offentliggøres af det tyrkiske statistiske institut i dets regelmæssige pressemeddelelser. Kommissionen anvendte de data vedrørende de industrielle elektricitetspriser i det tilsvarende forbrugsinterval i Kuruş/kWh (62), som blev offentliggjort den 26. marts 2019 (for den nuværende undersøgelsesperiode) (63). |
| --- | --- |

(87)

Elektricitetspriserne for industrielle brugere i Tyrkiet offentliggøres af det tyrkiske statistiske institut i dets regelmæssige pressemeddelelser. Kommissionen anvendte de data vedrørende de industrielle elektricitetspriser i det tilsvarende forbrugsinterval i Kuruş/kWh (62), som blev offentliggjort den 26. marts 2019 (for den nuværende undersøgelsesperiode) (63).

62

63

3.1.4.5.   Damp og andre direkte omkostninger

| (88) | Damp handles ikke på tværs af grænserne og har ikke en HS-kode. For at kunne beregne den ikke fordrejede værdi af damp beregnede Kommissionen først den procentdel, som damp udgør af de samlede resterende produktionsfaktorer, hvorefter den anvendte denne procentsats på de ikke-fordrejede samlede omkostninger til de samme produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(88)

Damp handles ikke på tværs af grænserne og har ikke en HS-kode. For at kunne beregne den ikke fordrejede værdi af damp beregnede Kommissionen først den procentdel, som damp udgør af de samlede resterende produktionsfaktorer, hvorefter den anvendte denne procentsats på de ikke-fordrejede samlede omkostninger til de samme produktionsfaktorer.

| (89) | Kommissionen fulgte samme metode for andre direkte omkostninger, der tilsammen tegnede sig for ca. 2 % af den samlede værdi af de produktionsfaktorer, som den eksporterende producent havde indberettet. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen fulgte samme metode for andre direkte omkostninger, der tilsammen tegnede sig for ca. 2 % af den samlede værdi af de produktionsfaktorer, som den eksporterende producent havde indberettet.

3.1.4.6.   Indirekte produktionsomkostninger

| (90) | Med henblik på at fastlægge en ikke-fordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger anvendte Kommissionen den del af de indirekte produktionsomkostninger, der svarer til produktionsomkostningerne i den samarbejdsvillige eksporterende producents omkostningsstruktur. Mere præcist udtrykte den først den samarbejdsvillige eksporterende producents faktiske indirekte produktionsomkostninger som en procentdel af de samlede faktiske produktionsomkostninger. Den anvendte herefter den samme procentsats på den ikke-fordrejede værdi af produktionsomkostningerne med henblik på at opnå en ikke-fordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger. Kommissionen anså denne tilgang for at være rimelig i dette tilfælde, da der ikke forelå offentligt tilgængelige oplysninger om indirekte produktionsomkostninger, som afholdes af den tyrkiske producent, der blev udtaget til SG&A og fortjeneste (se betragtning 91), og det således beregnede beløb afspejler de faktiske produktionsfaktorer, der anvendes af hver enkelt eksporterende producent, men multipliceres dernæst med de ikke-fordrejede produktionsomkostninger ved anvendelse af det passende repræsentative land. |
| --- | --- |

(90)

Med henblik på at fastlægge en ikke-fordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger anvendte Kommissionen den del af de indirekte produktionsomkostninger, der svarer til produktionsomkostningerne i den samarbejdsvillige eksporterende producents omkostningsstruktur. Mere præcist udtrykte den først den samarbejdsvillige eksporterende producents faktiske indirekte produktionsomkostninger som en procentdel af de samlede faktiske produktionsomkostninger. Den anvendte herefter den samme procentsats på den ikke-fordrejede værdi af produktionsomkostningerne med henblik på at opnå en ikke-fordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger. Kommissionen anså denne tilgang for at være rimelig i dette tilfælde, da der ikke forelå offentligt tilgængelige oplysninger om indirekte produktionsomkostninger, som afholdes af den tyrkiske producent, der blev udtaget til SG&A og fortjeneste (se betragtning 91), og det således beregnede beløb afspejler de faktiske produktionsfaktorer, der anvendes af hver enkelt eksporterende producent, men multipliceres dernæst med de ikke-fordrejede produktionsomkostninger ved anvendelse af det passende repræsentative land.

3.1.4.7.   SG&A og fortjeneste

| (91) | I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), fjerde afsnit, er følgende fastsat: »Den beregnede normale værdi skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste.« |
| --- | --- |

(91)

I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), fjerde afsnit, er følgende fastsat: »Den beregnede normale værdi skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste.«

| (92) | For at opnå en ikke-fordrejet værdi for SG&A og for fortjeneste anvendte Kommissionen de finansielle data fra den eneste tyrkiske virksomhed, der fremstiller den undersøgte vare — Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi — som indberettet i Orbis-databasen (64). På grundlag af de tilgængelige virksomhedsspecifikke oplysninger vedrørte størstedelen af virksomhedens aktiviteter den undersøgte vare, og baseret på oplysningerne fra årsregnskabet fandt der ingen ekstraordinære begivenheder sted i denne periode, der gjorde det nødvendigt at justere de indberettede data. |
| --- | --- |

(92)

For at opnå en ikke-fordrejet værdi for SG&A og for fortjeneste anvendte Kommissionen de finansielle data fra den eneste tyrkiske virksomhed, der fremstiller den undersøgte vare — Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi — som indberettet i Orbis-databasen (64). På grundlag af de tilgængelige virksomhedsspecifikke oplysninger vedrørte størstedelen af virksomhedens aktiviteter den undersøgte vare, og baseret på oplysningerne fra årsregnskabet fandt der ingen ekstraordinære begivenheder sted i denne periode, der gjorde det nødvendigt at justere de indberettede data.

64

| (93) | Som følge heraf blev følgende elementer lagt til de ikke-fordrejede produktionsomkostninger:






  a) | SA&G på 19,34 % udtrykt i omkostninger til solgte varer og anvendt på summen af produktionsomkostninger |
| --- | --- | --- |

(93)

Som følge heraf blev følgende elementer lagt til de ikke-fordrejede produktionsomkostninger:

a)

SA&G på 19,34 % udtrykt i omkostninger til solgte varer og anvendt på summen af produktionsomkostninger

| b) | en fortjeneste på 27,81 % udtrykt i omkostninger til solgte varer og anvendt på produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

en fortjeneste på 27,81 % udtrykt i omkostninger til solgte varer og anvendt på produktionsomkostningerne.

3.2.   Eksportpris og dumpingmargen

Eksportpris og dumpingmargen

| (94) | I den nuværende undersøgelsesperiode solgte den samarbejdsvillige eksporterende producent kun ubetydelige mængder i Unionen. Priserne blev derfor anset for ikke at være repræsentative. Kommissionen anså således ikke disse salg for at udgøre et pålideligt grundlag til fastsættelse af en eksportpris med henblik på en dumpingberegning. |
| --- | --- |

(94)

I den nuværende undersøgelsesperiode solgte den samarbejdsvillige eksporterende producent kun ubetydelige mængder i Unionen. Priserne blev derfor anset for ikke at være repræsentative. Kommissionen anså således ikke disse salg for at udgøre et pålideligt grundlag til fastsættelse af en eksportpris med henblik på en dumpingberegning.

3.3.   Sandsynlighed for fornyet dumping

Sandsynlighed for fornyet dumping

| (95) | Ifølge de data, der er indberettet af COMEXT, hidrørte næsten al import til Unionen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode fra den eksportør, der blev anset for ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse (65), og som ikke er omfattet af den nuværende fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(95)

Ifølge de data, der er indberettet af COMEXT, hidrørte næsten al import til Unionen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode fra den eksportør, der blev anset for ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse (65), og som ikke er omfattet af den nuværende fornyede undersøgelse.

65

| (96) | I overensstemmelse med den metode, der blev anvendt i den foregående udløbsundersøgelse, foretog Kommissionen således en sammenligning af den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportpris til tredjelande (66) og den normale værdi med henblik på at analysere sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(96)

I overensstemmelse med den metode, der blev anvendt i den foregående udløbsundersøgelse, foretog Kommissionen således en sammenligning af den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportpris til tredjelande (66) og den normale værdi med henblik på at analysere sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

66

3.3.1.   Sammenligning af den normale værdi og eksportprisen til resten af verden

Sammenligning af den normale værdi og eksportprisen til resten af verden

| (97) | For at sikre en retfærdig sammenligning af den normale værdi og eksportpriserne til resten af verden foretog Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, en behørig justering for forskelle, som påvirkede priserne og prissammenligneligheden. Den justerede eksportsalgspriser på fob-niveau til landtransport, håndterings- og lastningsomkostninger, emballering, bankgebyrer og kreditomkostninger, mens salgspriserne på cif-niveau desuden blev justeret for søforsikring og fragt. |
| --- | --- |

(97)

For at sikre en retfærdig sammenligning af den normale værdi og eksportpriserne til resten af verden foretog Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, en behørig justering for forskelle, som påvirkede priserne og prissammenligneligheden. Den justerede eksportsalgspriser på fob-niveau til landtransport, håndterings- og lastningsomkostninger, emballering, bankgebyrer og kreditomkostninger, mens salgspriserne på cif-niveau desuden blev justeret for søforsikring og fragt.

| (98) | Da den eksporterende producent svarede fuld moms af sit eksportsalg, justerede Kommissionen den beregnede normale værdi med fuld moms. |
| --- | --- |

(98)

Da den eksporterende producent svarede fuld moms af sit eksportsalg, justerede Kommissionen den beregnede normale værdi med fuld moms.

| (99) | Kommissionen fastslog således, at den samarbejdsvillige producent solgte til alle tredjelande til priser, der ligger mere end 20 % under den normale værdi. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen fastslog således, at den samarbejdsvillige producent solgte til alle tredjelande til priser, der ligger mere end 20 % under den normale værdi.

3.3.2.   Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

| (100) | Der er 15 producenter af den undersøgte vare i Kina. I ansøgningen om en fornyet undersøgelse skønnede ansøgerne på grundlag af interne efterretninger (67), at Kina har en væsentlig overkapacitet på mindst 75 000 ton/år (68). Produktionskapacitet af et sådant omfang betyder, at Kina alene kunne dække det samlede EU-forbrug, som blev anslået til mellem 35 000 og 45 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(100)

Der er 15 producenter af den undersøgte vare i Kina. I ansøgningen om en fornyet undersøgelse skønnede ansøgerne på grundlag af interne efterretninger (67), at Kina har en væsentlig overkapacitet på mindst 75 000 ton/år (68). Produktionskapacitet af et sådant omfang betyder, at Kina alene kunne dække det samlede EU-forbrug, som blev anslået til mellem 35 000 og 45 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode.

67

68

| (101) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at Kina var blandt de største producenter af peroxosulfater i verden, og at landet havde en betydelig uudnyttet kapacitet, som let kunne eksporteres til Unionen, hvis foranstaltningerne bliver ophævet. |
| --- | --- |

(101)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at Kina var blandt de største producenter af peroxosulfater i verden, og at landet havde en betydelig uudnyttet kapacitet, som let kunne eksporteres til Unionen, hvis foranstaltningerne bliver ophævet.

| (102) | På grund af sin relativt store størrelse og det støt stigende forbrug, jf. afsnit 5.2, er EU-markedet desuden fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(102)

På grund af sin relativt store størrelse og det støt stigende forbrug, jf. afsnit 5.2, er EU-markedet desuden fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter.

3.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping

| (103) | I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, hvis de nuværende foranstaltningerne får lov at udløbe. Navnlig størrelsen på de i Kina beregnede normale værdier, niveauet for den samarbejdsvillige producents eksportpriser til tredjelandes markeder, EU-markedets tiltrækningskraft og den betydelige produktionskapacitet i Kina peger på stor sandsynlighed for fornyet dumping, hvis de nuværende foranstaltninger ophæves. |
| --- | --- |

(103)

I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, hvis de nuværende foranstaltningerne får lov at udløbe. Navnlig størrelsen på de i Kina beregnede normale værdier, niveauet for den samarbejdsvillige producents eksportpriser til tredjelandes markeder, EU-markedets tiltrækningskraft og den betydelige produktionskapacitet i Kina peger på stor sandsynlighed for fornyet dumping, hvis de nuværende foranstaltninger ophæves.

4.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

4.1.   EU-produktion og EU-erhvervsgren

EU-produktion og EU-erhvervsgren

| (104) | Peroxosulfater fremstilles af to producenter i Unionen. De tegner sig for 100 % af EU-produktionen i NUP. Begge producenter støttede anmodningen om en fornyet undersøgelse og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(104)

Peroxosulfater fremstilles af to producenter i Unionen. De tegner sig for 100 % af EU-produktionen i NUP. Begge producenter støttede anmodningen om en fornyet undersøgelse og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

| (105) | Disse virksomheder anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og benævnes i det følgende »EU-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(105)

Disse virksomheder anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og benævnes i det følgende »EU-erhvervsgrenen«.

4.2.   Indledende bemærkning

Indledende bemærkning

| (106) | Med henblik på at sikre en fortrolig behandling af oplysninger, jf. grundforordningens artikel 19, vises oplysningerne om de to EU-producenter i indekseret form eller i form af intervaller. |
| --- | --- |

(106)

Med henblik på at sikre en fortrolig behandling af oplysninger, jf. grundforordningens artikel 19, vises oplysningerne om de to EU-producenter i indekseret form eller i form af intervaller.

| (107) | Analysen er blevet udført på baggrund af importoplysninger registreret på KN-kodeniveau for tre hovedtyper af samme vare, dvs. ammoniumpersulfat, natriumpersulfat og kaliumpersulfat, og på Taric-kodeniveau for den fjerde type, dvs. kaliumperoxomonosulfat. Analysen af importen blev suppleret med data, der var blevet indsamlet i medfør af grundforordningens artikel 14, stk. 6. |
| --- | --- |

(107)

Analysen er blevet udført på baggrund af importoplysninger registreret på KN-kodeniveau for tre hovedtyper af samme vare, dvs. ammoniumpersulfat, natriumpersulfat og kaliumpersulfat, og på Taric-kodeniveau for den fjerde type, dvs. kaliumperoxomonosulfat. Analysen af importen blev suppleret med data, der var blevet indsamlet i medfør af grundforordningens artikel 14, stk. 6.

4.3.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (108) | Forbruget i Unionen blev fastlagt ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat på KN-kodeniveau og Taric-kodeniveau. Disse salgsmængder blev krydstjekket og i nødvendigt omfang ajourført for så vidt angår efterprøvede oplysninger fra EU-producenterne. |
| --- | --- |

(108)

Forbruget i Unionen blev fastlagt ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat på KN-kodeniveau og Taric-kodeniveau. Disse salgsmængder blev krydstjekket og i nødvendigt omfang ajourført for så vidt angår efterprøvede oplysninger fra EU-producenterne.

| (109) | I den betragtede periode udviklede EU-forbruget sig som følger:

  Tabel 2


  Forbrug | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrug (ton) | 37 000-43 000 | 37 000-43 000 | 37 000-43 000 | 37 000-43 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 100 | 106 | 108 |
| Kilder: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6. |

(109)

I den betragtede periode udviklede EU-forbruget sig som følger:

Tabel 2

Tabel 2

Forbrug

Forbrug

2015

2016

2017

NUP

Forbrug (ton)

37 000-43 000

37 000-43 000

37 000-43 000

37 000-43 000

Indeks (2009 = 100)

Indeks (2009 = 100)

100

100

106

108

Kilder: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.

Kilder:

| (110) | EU-forbruget steg med 8 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(110)

EU-forbruget steg med 8 % i den betragtede periode.

4.4.   Importen til Unionen fra Kina

Importen til Unionen fra Kina

4.4.1.   Mængde og markedsandel

Mængde og markedsandel

| (111) | Som nævnt i betragtning 95 ovenfor hidrører næsten al import fra Kina fra den virksomhed, der blev anset for ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. Da den import, der er omfattet af foranstaltningerne, er ubetydelig (markedsandel på under 1 %), fandt Kommissionen, at priserne ikke var repræsentative. Kommissionen konkluderede derfor, at prisudviklingen for dumpingimporten ikke kan analyseres. Det var af samme grund ikke muligt at beregne prisunderbuddet. |
| --- | --- |

(111)

Som nævnt i betragtning 95 ovenfor hidrører næsten al import fra Kina fra den virksomhed, der blev anset for ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. Da den import, der er omfattet af foranstaltningerne, er ubetydelig (markedsandel på under 1 %), fandt Kommissionen, at priserne ikke var repræsentative. Kommissionen konkluderede derfor, at prisudviklingen for dumpingimporten ikke kan analyseres. Det var af samme grund ikke muligt at beregne prisunderbuddet.

4.5.   Import fra andre tredjelande

Import fra andre tredjelande

| (112) | Importmængden, priserne og markedsandele fra andre lande samt ikke-dumpingimport fra Kina i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Af fortrolighedshensyn, jf. betragtning 106 ovenfor, er tallene for markedsandele og mængderne af ikke-dumpingimport fra Kina angivet i indekseret form.

  Tabel 3


  Import fra andre tredjelande og ikke-dumpingimport fra Kina | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina |
| Importmængde (ton) | 3 000-3 500 | 2 500-3 000 | 3 500-4 000 | 4 000-4 500 |
| Mængde af ikke-dumpingimport

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 84 | 114 | 135 |
| Pris (EUR/ton) | 1 100-1 300 | 1 100-1 200 | 1 000-1 100 | 1 000-1 100 |
| Markedsandel

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 84 | 108 | 125 |
| Tyrkiet |
| Importmængde (ton) | 2 328 | 2 522 | 2 008 | 2 303 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 108 | 86 | 99 |
| Pris (EUR/ton) | 1 177 | 1 216 | 1 240 | 1 344 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 103 | 105 | 114 |
| Markedsandel

  Indeks | 100 | 108 | 82 | 92 |
| USA |
| Importmængde (ton) | 4 520 | 4 828 | 5 019 | 5 364 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 107 | 111 | 119 |
| Pris (EUR/ton) | 1 104 | 1 588 | 1 204 | 1 275 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 144 | 109 | 116 |
| Markedsandel

  Indeks | 100 | 107 | 105 | 110 |
| Indien |
| Importmængde (ton) | 934 | 956 | 1 299 | 1 668 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 102 | 139 | 179 |
| Pris (EUR/ton) | 1 537 | 1 514 | 1 487 | 1 545 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Markedsandel

  Indeks | 100 | 102 | 132 | 165 |
| Andre tredjelande |
| Importmængde (ton) | 819 | 1 042 | 1 223 | 1 088 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 127 | 149 | 133 |
| Pris (EUR/ton) | 1 148 | 1 397 | 1 305 | 1 411 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 122 | 114 | 123 |
| Markedsandel

  Indeks | 100 | 127 | 141 | 123 |
| Tredjelande i alt |
| Importmængde (ton) | 9 000-12 000 | 10 000-13 000 | 11 000-14 000 | 12 000-15 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 102 | 112 | 125 |
| Pris (EUR/ton) | 1 000-1 200 | 1 200-1 400 | 1 200-1 400 | 1 200-1 400 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 117 | 102 | 106 |
| Markedsandel

  Indeks | 100 | 102 | 106 | 116 |
| Kilder: Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6. |

(112)

Importmængden, priserne og markedsandele fra andre lande samt ikke-dumpingimport fra Kina i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Af fortrolighedshensyn, jf. betragtning 106 ovenfor, er tallene for markedsandele og mængderne af ikke-dumpingimport fra Kina angivet i indekseret form.

Tabel 3

Tabel 3

Import fra andre tredjelande og ikke-dumpingimport fra Kina

Import fra andre tredjelande og ikke-dumpingimport fra Kina

2015

2016

2017

NUP

Kina

Kina

Importmængde (ton)

3 000-3 500

2 500-3 000

3 500-4 000

4 000-4 500

Mængde af ikke-dumpingimport

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

84

114

135

Pris (EUR/ton)

1 100-1 300

1 100-1 200

1 000-1 100

1 000-1 100

Markedsandel

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

84

108

125

Tyrkiet

Tyrkiet

Importmængde (ton)

2 328

2 522

2 008

2 303

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

108

86

99

Pris (EUR/ton)

1 177

1 216

1 240

1 344

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

103

105

114

Markedsandel

Indeks

Indeks

100

108

82

92

USA

USA

Importmængde (ton)

4 520

4 828

5 019

5 364

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

107

111

119

Pris (EUR/ton)

1 104

1 588

1 204

1 275

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

144

109

116

Markedsandel

Indeks

Indeks

100

107

105

110

Indien

Indien

Importmængde (ton)

934

956

1 299

1 668

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

102

139

179

Pris (EUR/ton)

1 537

1 514

1 487

1 545

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

99

97

101

Markedsandel

Indeks

Indeks

100

102

132

165

Andre tredjelande

Andre tredjelande

Importmængde (ton)

819

1 042

1 223

1 088

Indeks (2009 = 100)

Indeks (2009 = 100)

100

127

149

133

Pris (EUR/ton)

1 148

1 397

1 305

1 411

Indeks (2009 = 100)

Indeks (2009 = 100)

100

122

114

123

Markedsandel

Indeks

Indeks

100

127

141

123

Tredjelande i alt

Tredjelande i alt

Importmængde (ton)

9 000-12 000

10 000-13 000

11 000-14 000

12 000-15 000

Indeks (2009 = 100)

Indeks (2009 = 100)

100

102

112

125

Pris (EUR/ton)

1 000-1 200

1 200-1 400

1 200-1 400

1 200-1 400

Indeks (2009 = 100)

Indeks (2009 = 100)

100

117

102

106

Markedsandel

Indeks

Indeks

100

102

106

116

Kilder: Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.

Kilder:

| (113) | Importmængderne fra andre tredjelande (herunder ikke-dumpingimport fra Kina) til EU-markedet steg med ca. 25 % i den betragtede periode, og gennemsnitsprisen steg med ca. 6 % i samme periode. Markedsandelen for andre tredjelande (herunder ikke-dumpingimport fra Kina) steg også med ca. 16 % i samme periode. Samtidig øgede EU-erhvervsgrenen i gennemsnit sine priser med 5 % som anført i betragtning 124 nedenfor. |
| --- | --- |

(113)

Importmængderne fra andre tredjelande (herunder ikke-dumpingimport fra Kina) til EU-markedet steg med ca. 25 % i den betragtede periode, og gennemsnitsprisen steg med ca. 6 % i samme periode. Markedsandelen for andre tredjelande (herunder ikke-dumpingimport fra Kina) steg også med ca. 16 % i samme periode. Samtidig øgede EU-erhvervsgrenen i gennemsnit sine priser med 5 % som anført i betragtning 124 nedenfor.

4.6.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

| (114) | Undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen omfattede en vurdering af alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(114)

Undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen omfattede en vurdering af alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

4.6.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (115) | I den betragtede periode udviklede EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse sig på følgende måde:

  Tabel 4 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 30 000-40 000 | 30 000-40 000 | 30 000-40 000 | 30 000-40 000 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 100 | 104 | 101 |
| Produktionskapacitet (ton) | 40 000-45 000 | 40 000-45 000 | 40 000-45 000 | 40 000-45 000 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 104 | 103 | 103 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 80-90 | 80-90 | 80-90 | 80-90 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 96 | 101 | 99 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(115)

I den betragtede periode udviklede EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse sig på følgende måde:

Tabel 4

Tabel 4

2015

2016

2017

NUP

Produktionsmængde (ton)

30 000-40 000

30 000-40 000

30 000-40 000

30 000-40 000

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

104

101

Produktionskapacitet (ton)

40 000-45 000

40 000-45 000

40 000-45 000

40 000-45 000

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

104

103

103

Kapacitetsudnyttelse (%)

80-90

80-90

80-90

80-90

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

96

101

99

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (116) | Det følger heraf, at der var en beskeden stigning i produktionskapaciteten (2-4 %), men at produktionsmængden og kapacitetsudnyttelsen forblev stabil. |
| --- | --- |

(116)

Det følger heraf, at der var en beskeden stigning i produktionskapaciteten (2-4 %), men at produktionsmængden og kapacitetsudnyttelsen forblev stabil.

4.6.2.   Salgsmængde og markedsandel i Unionen

Salgsmængde og markedsandel i Unionen

| (117) | I den betragtede periode udviklede EU-erhvervsgrenens salg i Unionen sig som følger:

  Tabel 5 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde i Unionen (ton) | 20 000-30 000 | 20 000-30 000 | 20 000-30 000 | 20 000-30 000 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 99 | 103 | 101 |
| Markedsandel

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 99 | 98 | 93 |
| Kilder: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6. |

(117)

I den betragtede periode udviklede EU-erhvervsgrenens salg i Unionen sig som følger:

Tabel 5

Tabel 5

2015

2016

2017

NUP

Salgsmængde i Unionen (ton)

20 000-30 000

20 000-30 000

20 000-30 000

20 000-30 000

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

99

103

101

Markedsandel

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

99

98

93

Kilder: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.

Kilder:

| (118) | EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet forblev stabilt i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen mistede dog gradvist markedsandele i samme periode med 7 %, mens EU-forbruget steg med 8 %. |
| --- | --- |

(118)

EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet forblev stabilt i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen mistede dog gradvist markedsandele i samme periode med 7 %, mens EU-forbruget steg med 8 %.

4.6.3.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (119) | I løbet af den betragtede periode udviklede EU-erhvervsgrenens beskæftigelse og produktivitet sig som følger:

  Tabel 6 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Medarbejderindeks (2015 = 100) | 100 | 103 | 102 | 103 |
| Produktivitetsindeks (2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 99 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(119)

I løbet af den betragtede periode udviklede EU-erhvervsgrenens beskæftigelse og produktivitet sig som følger:

Tabel 6

Tabel 6

2015

2016

2017

NUP

Medarbejderindeks (2015 = 100)

Medarbejderindeks (2015 = 100)

100

103

102

103

Produktivitetsindeks (2015 = 100)

Produktivitetsindeks (2015 = 100)

100

97

102

99

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (120) | I hele den betragtede periode steg beskæftigelsen med 3 %. Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke målt som årlig produktion (i ton) pr. medarbejder forblev stabil i den betragtede periode. Dette skyldes til dels, at EU-erhvervsgrenen i de foregående år bestræbte sig på at reagere på presset fra dumpingimporten fra Kina på daværende tidspunkt og allerede øgede produktiviteten til høje niveauer før den betragtede periode. |
| --- | --- |

(120)

I hele den betragtede periode steg beskæftigelsen med 3 %. Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke målt som årlig produktion (i ton) pr. medarbejder forblev stabil i den betragtede periode. Dette skyldes til dels, at EU-erhvervsgrenen i de foregående år bestræbte sig på at reagere på presset fra dumpingimporten fra Kina på daværende tidspunkt og allerede øgede produktiviteten til høje niveauer før den betragtede periode.

4.6.4.   Vækst

Vækst

| (121) | Væksten i EU-forbruget lå på 8 procentpoint i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen kunne imidlertid ikke drage fordel af denne beskedne stigning i forbruget, da den fortsatte med at miste markedsandele i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(121)

Væksten i EU-forbruget lå på 8 procentpoint i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen kunne imidlertid ikke drage fordel af denne beskedne stigning i forbruget, da den fortsatte med at miste markedsandele i den betragtede periode.

4.6.5.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (122) | I den betragtede periode udviklede lagerbeholdningerne hos de EU-producenter, der indgår i stikprøven, sig som følger:

  Tabel 7 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagerbeholdninger (ton) | 2 000-3 000 | 2 000-3 000 | 2 000-3 000 | 2 000-3 000 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 113 | 101 | 108 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(122)

I den betragtede periode udviklede lagerbeholdningerne hos de EU-producenter, der indgår i stikprøven, sig som følger:

Tabel 7

Tabel 7

2015

2016

2017

NUP

Lagerbeholdninger (ton)

2 000-3 000

2 000-3 000

2 000-3 000

2 000-3 000

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

113

101

108

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (123) | Selv om EU-erhvervsgrenens slutlagre voksede mellem 2015 og NUP, forblev niveauet relativt lavt i forhold til produktionsniveauet. |
| --- | --- |

(123)

Selv om EU-erhvervsgrenens slutlagre voksede mellem 2015 og NUP, forblev niveauet relativt lavt i forhold til produktionsniveauet.

4.6.6.   Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger

Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger

| (124) | De gennemsnitlige salgspriser pr. enhed til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og de gennemsnitlige produktionsomkostninger pr. enhed for de EU-producenter, der indgår i stikprøven, udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 101 | 101 | 105 |
| Produktionsomkostninger pr. enhed

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 102 | 99 | 104 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(124)

De gennemsnitlige salgspriser pr. enhed til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og de gennemsnitlige produktionsomkostninger pr. enhed for de EU-producenter, der indgår i stikprøven, udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

2015

2016

2017

NUP

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

101

101

105

Produktionsomkostninger pr. enhed

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

102

99

104

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (125) | I den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens omkostninger med 3-5 %. Samtidig steg dens priser med 4-6 %, og EU-erhvervsgrenen var dermed i stand til at dække omkostningsstigningerne ved at hæve dens priser. |
| --- | --- |

(125)

I den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens omkostninger med 3-5 %. Samtidig steg dens priser med 4-6 %, og EU-erhvervsgrenen var dermed i stand til at dække omkostningsstigningerne ved at hæve dens priser.

4.6.7.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger

Tabel 9

Tabel 9

| | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 86 | 123 | 110 |
| Likviditet

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 79 | 117 | 103 |
| Investeringer

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 60 | 91 | 99 |
| Investeringsafkast

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 88 | 128 | 110 |
| Årlige arbejdskraftomkostninger pr. medarbejder

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 103 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

2015

2016

2017

NUP

Rentabilitet

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

86

123

110

Likviditet

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

79

117

103

Investeringer

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

60

91

99

Investeringsafkast

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

88

128

110

Årlige arbejdskraftomkostninger pr. medarbejder

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

97

102

103

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (126) | Kommissionen fastlagde rentabiliteten hos de EU-producenter, der indgår i stikprøven, som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode svingede EU-erhvervsgrenens rentabilitet mellem 6-8 % i 2016 som det laveste og 8-10 % i 2017 som det højeste og under den målfortjeneste (dvs. 12 %), der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen fastlagde rentabiliteten hos de EU-producenter, der indgår i stikprøven, som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode svingede EU-erhvervsgrenens rentabilitet mellem 6-8 % i 2016 som det laveste og 8-10 % i 2017 som det højeste og under den målfortjeneste (dvs. 12 %), der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.

| (127) | I den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens likviditet med 3 %, mens investeringerne forblev stabile. |
| --- | --- |

(127)

I den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens likviditet med 3 %, mens investeringerne forblev stabile.

| (128) | Mellem 2015 og den nuværende undersøgelsesperiode steg investeringsafkastet, defineret som fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, forhøjet med 10 %. I samme periode steg de gennemsnitlige lønniveauer en smule efter samme tendens som produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

(128)

Mellem 2015 og den nuværende undersøgelsesperiode steg investeringsafkastet, defineret som fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, forhøjet med 10 %. I samme periode steg de gennemsnitlige lønniveauer en smule efter samme tendens som produktionsomkostningerne pr. enhed.

4.6.8.   Dumpingens omfang og genrejsning efter tidligere dumping

Dumpingens omfang og genrejsning efter tidligere dumping

| (129) | Som beskrevet ovenfor foretog Kina ikke dumping i den betragtede periode, hvorfor størrelsen af dumpingmargenen ikke kunne bestemmes. |
| --- | --- |

(129)

Som beskrevet ovenfor foretog Kina ikke dumping i den betragtede periode, hvorfor størrelsen af dumpingmargenen ikke kunne bestemmes.

| (130) | I den betragtede periode viste EU-erhvervsgrenen tegn på genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. EU-produktionen, kapacitetsudnyttelsen, salget og investeringerne forblev stabile, mens likviditeten og investeringsafkastet udviklede sig positivt. Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen steg endda en smule i den betragtede periode. Selv om salgsmængderne således ikke fulgte stigningen i efterspørgslen på EU-markedet, da de forblev stabile i den betragtede periode, konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen rejste sig igen efter den tidligere dumping. |
| --- | --- |

(130)

I den betragtede periode viste EU-erhvervsgrenen tegn på genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. EU-produktionen, kapacitetsudnyttelsen, salget og investeringerne forblev stabile, mens likviditeten og investeringsafkastet udviklede sig positivt. Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen steg endda en smule i den betragtede periode. Selv om salgsmængderne således ikke fulgte stigningen i efterspørgslen på EU-markedet, da de forblev stabile i den betragtede periode, konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen rejste sig igen efter den tidligere dumping.

4.7.   Konklusion

Konklusion

| (131) | Der var forbedring i EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. De fleste skadesindikatorer gik i en positiv eller stabil retning. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen drog fordel af foranstaltningerne, illustreres bl.a. ved den høje kapacitetsudnyttelse og stigningen i likviditeten og investeringsafkastet. Den import fra Kina, der er til stede på EU-markedet, hidrører fra den ene kinesiske producent, der blev anset for ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, omhandlede betydning i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(131)

Der var forbedring i EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. De fleste skadesindikatorer gik i en positiv eller stabil retning. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen drog fordel af foranstaltningerne, illustreres bl.a. ved den høje kapacitetsudnyttelse og stigningen i likviditeten og investeringsafkastet. Den import fra Kina, der er til stede på EU-markedet, hidrører fra den ene kinesiske producent, der blev anset for ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, omhandlede betydning i den nuværende undersøgelsesperiode.

5.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

| (132) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen dernæst, om der er sandsynlighed for fornyet væsentlig skade, hvis foranstaltningerne over for Kina får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(132)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen dernæst, om der er sandsynlighed for fornyet væsentlig skade, hvis foranstaltningerne over for Kina får lov at udløbe.

| (133) | Følgende elementer blev analyseret: produktionskapaciteten og de uudnyttede kapaciteter i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft, herunder betragtninger vedrørende forekomsten af antidumping- eller udligningsforanstaltninger over for peroxosulfater i andre tredjelande, de kinesiske eksporterende producenters prisadfærd på andre tredjelandes markeder og indvirkningen på EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(133)

Følgende elementer blev analyseret: produktionskapaciteten og de uudnyttede kapaciteter i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft, herunder betragtninger vedrørende forekomsten af antidumping- eller udligningsforanstaltninger over for peroxosulfater i andre tredjelande, de kinesiske eksporterende producenters prisadfærd på andre tredjelandes markeder og indvirkningen på EU-erhvervsgrenens situation.

5.1.   Produktionskapacitet og uudnyttede kapaciteter i Kina

Produktionskapacitet og uudnyttede kapaciteter i Kina

| (134) | Kina er langt den største eksportør af den undersøgte vare i verden. EU var Kinas tredjestørste eksportmarked, baseret på den samlede værdi, der blev eksporteret i den nuværende undersøgelsesperiode (69). |
| --- | --- |

(134)

Kina er langt den største eksportør af den undersøgte vare i verden. EU var Kinas tredjestørste eksportmarked, baseret på den samlede værdi, der blev eksporteret i den nuværende undersøgelsesperiode (69).

69

| (135) | Som forklaret i betragtning 100-101 ovenfor har producenterne i Kina betydelige produktionskapaciteter, og som følge heraf skønnes det, at de har en betydelig uudnyttet kapacitet, som langt overstiger det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(135)

Som forklaret i betragtning 100-101 ovenfor har producenterne i Kina betydelige produktionskapaciteter, og som følge heraf skønnes det, at de har en betydelig uudnyttet kapacitet, som langt overstiger det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode.

5.2.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (136) | EU-markedet er globalt set den største importør af den undersøgte vare (70). Som det fremgår af tabel 1 ovenfor, steg EU-forbruget af den pågældende vare desuden med 8 % mellem 2015 og NUP. Dette viser, at EU-forbruget fortsat er stort, og at det stiger. På grund af sin relativt store størrelse og det støt stigende forbrug er EU-markedet fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(136)

EU-markedet er globalt set den største importør af den undersøgte vare (70). Som det fremgår af tabel 1 ovenfor, steg EU-forbruget af den pågældende vare desuden med 8 % mellem 2015 og NUP. Dette viser, at EU-forbruget fortsat er stort, og at det stiger. På grund af sin relativt store størrelse og det støt stigende forbrug er EU-markedet fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter.

70

| (137) | Desuden er der indført handelsbeskyttelsesforanstaltninger over for eksporten af den undersøgte vare i andre tredjelande, f.eks. USA og Indien, hvilket gør det vanskeligere for de kinesiske eksporterende producenter at eksportere til disse markeder og yderligere øger EU-markedets tiltrækningskraft, da denne eksport kan omdirigeres hertil. |
| --- | --- |

(137)

Desuden er der indført handelsbeskyttelsesforanstaltninger over for eksporten af den undersøgte vare i andre tredjelande, f.eks. USA og Indien, hvilket gør det vanskeligere for de kinesiske eksporterende producenter at eksportere til disse markeder og yderligere øger EU-markedets tiltrækningskraft, da denne eksport kan omdirigeres hertil.

5.3.   De kinesiske eksporterende producenters prisadfærd

De kinesiske eksporterende producenters prisadfærd

| (138) | Et andet element, der viser EU-markedets tiltrækningskraft, er de kinesiske eksporterende producenters prisfastsættelsesstrategi. I denne forbindelse blev der foretaget en analyse på grundlag af en sammenligning af EU-producenternes salgspriser og de priser ab fabrik, som den kinesiske samarbejdsvillige producent forlangte af tredjelande, tilpasset til cif-niveau ved at tilføje transport- og forsikringsomkostninger til Unionen og justeret for omkostninger efter import og bundne toldsatser. Disse beregninger viste, at de kinesiske eksportpriser er 26 % lavere end EU-producenternes salgspriser, når de sammenlignes på samme niveau. Den samme analyse blev foretaget på grundlag af alle de kinesiske eksportpriser, der blev indberettet til tredjelande (bortset fra Unionen) i Global Trade Atlas. Sidstnævnte beregninger viste, at de kinesiske eksportpriser er 18 % lavere end EU-producenternes salgspriser, når de sammenlignes på samme niveau. Det kan derfor med rimelighed forventes, at den kinesiske import vil trænge ind på EU-markedet til priser, der er lavere end EU-erhvervsgrenens priser, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(138)

Et andet element, der viser EU-markedets tiltrækningskraft, er de kinesiske eksporterende producenters prisfastsættelsesstrategi. I denne forbindelse blev der foretaget en analyse på grundlag af en sammenligning af EU-producenternes salgspriser og de priser ab fabrik, som den kinesiske samarbejdsvillige producent forlangte af tredjelande, tilpasset til cif-niveau ved at tilføje transport- og forsikringsomkostninger til Unionen og justeret for omkostninger efter import og bundne toldsatser. Disse beregninger viste, at de kinesiske eksportpriser er 26 % lavere end EU-producenternes salgspriser, når de sammenlignes på samme niveau. Den samme analyse blev foretaget på grundlag af alle de kinesiske eksportpriser, der blev indberettet til tredjelande (bortset fra Unionen) i Global Trade Atlas. Sidstnævnte beregninger viste, at de kinesiske eksportpriser er 18 % lavere end EU-producenternes salgspriser, når de sammenlignes på samme niveau. Det kan derfor med rimelighed forventes, at den kinesiske import vil trænge ind på EU-markedet til priser, der er lavere end EU-erhvervsgrenens priser, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (139) | I betragtning af de omfattende uudnyttede kapaciteter i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft og de kinesiske eksporterende producenters prisadfærd, som er sammenfattet ovenfor i betragtning 134-138, er det sandsynligt, at betydelige mængder af peroxosulfater til lave priser vil kunne sælges/omdirigeres til Unionen allerede på kort sigt, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(139)

I betragtning af de omfattende uudnyttede kapaciteter i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft og de kinesiske eksporterende producenters prisadfærd, som er sammenfattet ovenfor i betragtning 134-138, er det sandsynligt, at betydelige mængder af peroxosulfater til lave priser vil kunne sælges/omdirigeres til Unionen allerede på kort sigt, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (140) | Som følge heraf vil EU-erhvervsgrenen, som i øjeblikket er i stand til at dække efterspørgslen i Unionen, sandsynligvis tabe salgsmængder samt markedsandele på EU-markedet. |
| --- | --- |

(140)

Som følge heraf vil EU-erhvervsgrenen, som i øjeblikket er i stand til at dække efterspørgslen i Unionen, sandsynligvis tabe salgsmængder samt markedsandele på EU-markedet.

5.4.   Virkning på EU-erhvervsgrenens situation

Virkning på EU-erhvervsgrenens situation

| (141) | For at vurdere den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, analyserede Kommissionen, hvad der sandsynligvis ville ske med EU-erhvervsgrenens salgspriser, salgsmængde og rentabilitet, hvis lavprisimporten fra Kina tænger ind på EU-markedet i betydelige mængder. |
| --- | --- |

(141)

For at vurdere den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, analyserede Kommissionen, hvad der sandsynligvis ville ske med EU-erhvervsgrenens salgspriser, salgsmængde og rentabilitet, hvis lavprisimporten fra Kina tænger ind på EU-markedet i betydelige mængder.

| (142) | I denne forbindelse mindes der om, at da foranstaltningerne udløb mellem 2002 og 2007, steg den kinesiske dumpingimport voldsomt fra 200 ton i 2001 til næsten 9 000 ton i 2006, hvilket førte til prisfald, tab af markedsandele og et betydeligt fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet. |
| --- | --- |

(142)

I denne forbindelse mindes der om, at da foranstaltningerne udløb mellem 2002 og 2007, steg den kinesiske dumpingimport voldsomt fra 200 ton i 2001 til næsten 9 000 ton i 2006, hvilket førte til prisfald, tab af markedsandele og et betydeligt fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet.

| (143) | På grundlag af tidligere erfaringer og EU-erhvervsgrenens nuværende konkurrencesituation undersøgte Kommissionen, hvilken indvirkning det ville få på skadesindikatorerne, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Kommissionen har derfor foretaget en simulering baseret på følgende antagelser:






  a) | Den anslåede udvikling i salgsmængderne blev baseret på en kombination af en historisk høj stigning i mængderne, da foranstaltningerne udløb for første gang (dvs. da Kinas dumpede import nåede op på 9 000 ton i 2006), og EU-erhvervsgrenens nuværende konkurrencesituation pr. varetype, idet der tages hensyn til EU-erhvervsgrenens konkurrencemæssige fordele med hensyn til de forskellige varetyper (f.eks. bedre kvalitet eller kortere leveringstider), og det forhold, at den øgede import ikke kun vil tage markedsandele fra EU-erhvervsgrenen, men også fra andre tredjelande. |
| --- | --- | --- |

(143)

På grundlag af tidligere erfaringer og EU-erhvervsgrenens nuværende konkurrencesituation undersøgte Kommissionen, hvilken indvirkning det ville få på skadesindikatorerne, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Kommissionen har derfor foretaget en simulering baseret på følgende antagelser:

a)

Den anslåede udvikling i salgsmængderne blev baseret på en kombination af en historisk høj stigning i mængderne, da foranstaltningerne udløb for første gang (dvs. da Kinas dumpede import nåede op på 9 000 ton i 2006), og EU-erhvervsgrenens nuværende konkurrencesituation pr. varetype, idet der tages hensyn til EU-erhvervsgrenens konkurrencemæssige fordele med hensyn til de forskellige varetyper (f.eks. bedre kvalitet eller kortere leveringstider), og det forhold, at den øgede import ikke kun vil tage markedsandele fra EU-erhvervsgrenen, men også fra andre tredjelande.

| b) | Den forventede prisudvikling i EU-erhvervsgrenen er baseret på de kinesiske eksportpriser, således som de blev indberettet til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, idet en brøkdel af forskellene i prisniveauet i betragtning 99 blev trukket fra under hensyntagen til de forskellige varetyper. |
| --- | --- |

b)

Den forventede prisudvikling i EU-erhvervsgrenen er baseret på de kinesiske eksportpriser, således som de blev indberettet til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, idet en brøkdel af forskellene i prisniveauet i betragtning 99 blev trukket fra under hensyntagen til de forskellige varetyper.

| c) | De deraf følgende anslåede indtægter blev derefter anvendt på EU-erhvervsgrenens omkostningsstruktur i den nuværende undersøgelsesperiode, således som de blev verificeret på stedet, med henblik på at beregne rentabilitetstallene på ny. |
| --- | --- |

c)

De deraf følgende anslåede indtægter blev derefter anvendt på EU-erhvervsgrenens omkostningsstruktur i den nuværende undersøgelsesperiode, således som de blev verificeret på stedet, med henblik på at beregne rentabilitetstallene på ny.

| (144) | Simuleringen viste, at foranstaltningernes udløb ville medføre et fald i EU-erhvervsgrenens salgsmængde på ca. 13 % efter 1 år og 20 % efter 2 år samt et fald i EU-erhvervsgrenens salgspriser på ca. 15 %. Som følge heraf vil rentabilitetstallene ændre sig fra de nuværende niveauer til en næsten tabsgivende situation for EU-erhvervsgrenen efter 1 år og en tabsgivende situation efter 2 år. |
| --- | --- |

(144)

Simuleringen viste, at foranstaltningernes udløb ville medføre et fald i EU-erhvervsgrenens salgsmængde på ca. 13 % efter 1 år og 20 % efter 2 år samt et fald i EU-erhvervsgrenens salgspriser på ca. 15 %. Som følge heraf vil rentabilitetstallene ændre sig fra de nuværende niveauer til en næsten tabsgivende situation for EU-erhvervsgrenen efter 1 år og en tabsgivende situation efter 2 år.

5.5.   Konklusion

Konklusion

| (145) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at ophævelsen af foranstaltningerne over for importen fra Kina sandsynligvis vil føre til fornyet væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen efter kort tid. |
| --- | --- |

(145)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at ophævelsen af foranstaltningerne over for importen fra Kina sandsynligvis vil føre til fornyet væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen efter kort tid.

6.   EU-ERHVERVSGRENENS INTERESSER

EU-ERHVERVSGRENENS INTERESSER

| (146) | I betragtning 144 ovenfor konkluderedes det, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af dens situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe. Af samme grund ville det gavne EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne opretholdes, da EU-producenterne burde kunne opretholde EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel, rentabilitet og dens overordnede økonomiske situation. Derimod risikerer det at true EU-erhvervsgrenens levedygtighed, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes, da der er grund til at forvente, at det vil forårsage fornyet skade, hvis importen fra Kina flyttes til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder. |
| --- | --- |

(146)

I betragtning 144 ovenfor konkluderedes det, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af dens situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe. Af samme grund ville det gavne EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne opretholdes, da EU-producenterne burde kunne opretholde EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel, rentabilitet og dens overordnede økonomiske situation. Derimod risikerer det at true EU-erhvervsgrenens levedygtighed, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes, da der er grund til at forvente, at det vil forårsage fornyet skade, hvis importen fra Kina flyttes til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder.

7.   BRUGERNES INTERESSER

BRUGERNES INTERESSER

| (147) | Ingen af de brugere, som var blevet kontaktet, indsendte en spørgeskemabesvarelse. En enkelt bruger, Wacker Chemie AG, indgav dog et indlæg, hvori denne krævede, at foranstaltningerne bringes til ophør af forskellige grunde, som behandles nedenfor. |
| --- | --- |

(147)

Ingen af de brugere, som var blevet kontaktet, indsendte en spørgeskemabesvarelse. En enkelt bruger, Wacker Chemie AG, indgav dog et indlæg, hvori denne krævede, at foranstaltningerne bringes til ophør af forskellige grunde, som behandles nedenfor.

| (148) | For det første hævdede brugeren, at EU-erhvervsgrenen udviklede sig positivt til trods for betydelig import fra Kina og stor import fra andre kilder til sammenlignelige priser/ofte faldende priser. EU-erhvervsgrenen burde derfor kunne klare yderligere konkurrence fra den kinesiske import. For det andet anførte Wacker Chemie, at EU-producenterne har været i stand til at hæve priserne på EU-markedet til trods for fald i produktionsomkostningerne. Endelig vil en ophævelse af foranstaltningerne øge konkurrencen på markedet og muligheden for at købe peroxosulfater til konkurrencedygtige priser fra alle kilder. |
| --- | --- |

(148)

For det første hævdede brugeren, at EU-erhvervsgrenen udviklede sig positivt til trods for betydelig import fra Kina og stor import fra andre kilder til sammenlignelige priser/ofte faldende priser. EU-erhvervsgrenen burde derfor kunne klare yderligere konkurrence fra den kinesiske import. For det andet anførte Wacker Chemie, at EU-producenterne har været i stand til at hæve priserne på EU-markedet til trods for fald i produktionsomkostningerne. Endelig vil en ophævelse af foranstaltningerne øge konkurrencen på markedet og muligheden for at købe peroxosulfater til konkurrencedygtige priser fra alle kilder.

| (149) | Som nævnt i afsnit 4.7 ovenfor konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode, og at EU-erhvervsgrenen øgede sine salgspriser i den betragtede periode. Denne stigning i salgspriserne var imidlertid forbundet med en tilsvarende stigning i produktionsomkostningerne (se betragtning 125). For så vidt angår importpriser og -mængder fra Kina mindede Kommissionen om, at stort set al import til Unionen fra Kina kom fra den eksportør, der blev anset for ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, og som ikke er omfattet af den nuværende fornyede undersøgelse. Desuden blev importen fra andre tredjelande foretaget til priser, der var sammenlignelige med EU-erhvervsgrenens priser, og den viste en stigende snarere end en faldende tendens. Undersøgelsen viste også, at brugerne takket være varetypen og forskellige leveringskilder på markedet nemt kan skifte leverandør. Kommissionen afviste derfor brugerens krav. |
| --- | --- |

(149)

Som nævnt i afsnit 4.7 ovenfor konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode, og at EU-erhvervsgrenen øgede sine salgspriser i den betragtede periode. Denne stigning i salgspriserne var imidlertid forbundet med en tilsvarende stigning i produktionsomkostningerne (se betragtning 125). For så vidt angår importpriser og -mængder fra Kina mindede Kommissionen om, at stort set al import til Unionen fra Kina kom fra den eksportør, der blev anset for ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, og som ikke er omfattet af den nuværende fornyede undersøgelse. Desuden blev importen fra andre tredjelande foretaget til priser, der var sammenlignelige med EU-erhvervsgrenens priser, og den viste en stigende snarere end en faldende tendens. Undersøgelsen viste også, at brugerne takket være varetypen og forskellige leveringskilder på markedet nemt kan skifte leverandør. Kommissionen afviste derfor brugerens krav.

| (150) | Desuden fremgik det af den oprindelige undersøgelse, at den undersøgte vares indvirkning på omkostningerne til varer i efterfølgende produktionsled er forholdsvis marginal, og at virkningen af antidumpingtolden var ubetydelig (71). Brugerne fremlagde ingen oplysninger, der ville gøre det muligt at afkræfte de konklusioner, der blev draget i tidligere undersøgelser, om, at tolden ville få marginal indvirkning på deres virksomhed. |
| --- | --- |

(150)

Desuden fremgik det af den oprindelige undersøgelse, at den undersøgte vares indvirkning på omkostningerne til varer i efterfølgende produktionsled er forholdsvis marginal, og at virkningen af antidumpingtolden var ubetydelig (71). Brugerne fremlagde ingen oplysninger, der ville gøre det muligt at afkræfte de konklusioner, der blev draget i tidligere undersøgelser, om, at tolden ville få marginal indvirkning på deres virksomhed.

71

8.   IMPORTØRERNES INTERESSER

IMPORTØRERNES INTERESSER

| (151) | Ingen af de importører, som var blevet kontaktet, importerede den undersøgte vare i betydelige mængder, og de var derfor ikke forpligtet til at indsende spørgeskemabesvarelser. Ingen af de importører, som gav sig til kende over for Kommissionen i begyndelsen af den fornyede undersøgelse, fremsatte bemærkninger. |
| --- | --- |

(151)

Ingen af de importører, som var blevet kontaktet, importerede den undersøgte vare i betydelige mængder, og de var derfor ikke forpligtet til at indsende spørgeskemabesvarelser. Ingen af de importører, som gav sig til kende over for Kommissionen i begyndelsen af den fornyede undersøgelse, fremsatte bemærkninger.

| (152) | I undersøgelsen blev det bekræftet, at importører nemt kan foretage indkøb fra forskellige kilder, der på nuværende tidspunkt findes på markedet, særligt fra EU-erhvervsgrenen, amerikanske eksportører og eksportører fra Kina, der sælger til ikke-dumpingpriser. Kommissionen konkluderede i den oprindelige undersøgelse, at andelen af import af peroxosulfater udgjorde mellem 0,03 % og 1,3 % af importørernes samlede omsætning (72). I mangel af dokumentation, der ville kunne afkræfte denne konklusion, og da importen af den undersøgte vare har været ubetydelig i den nuværende undersøgelsesperiode, konkluderede Kommissionen derfor, at importørerne ikke ville blive uforholdsmæssigt hårdt ramt af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(152)

I undersøgelsen blev det bekræftet, at importører nemt kan foretage indkøb fra forskellige kilder, der på nuværende tidspunkt findes på markedet, særligt fra EU-erhvervsgrenen, amerikanske eksportører og eksportører fra Kina, der sælger til ikke-dumpingpriser. Kommissionen konkluderede i den oprindelige undersøgelse, at andelen af import af peroxosulfater udgjorde mellem 0,03 % og 1,3 % af importørernes samlede omsætning (72). I mangel af dokumentation, der ville kunne afkræfte denne konklusion, og da importen af den undersøgte vare har været ubetydelig i den nuværende undersøgelsesperiode, konkluderede Kommissionen derfor, at importørerne ikke ville blive uforholdsmæssigt hårdt ramt af foranstaltningerne.

72

9.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (153) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 foretog Kommissionen en afvejning af de forskellige konkurrerende interesser og tog særligt hensyn til behovet for at beskytte EU-erhvervsgrenen mod en sandsynlig fornyet skade. I mangel af dokumentation, der ville kunne afkræfte konklusionerne i den oprindelige undersøgelse, konkluderede Kommissionen, at importørerne ikke er berørt heraf i så betydeligt et omfang, at det ville være klart uforholdsmæssigt at opretholde foranstaltningerne. I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med EU's interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger mod Kina. |
| --- | --- |

(153)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 foretog Kommissionen en afvejning af de forskellige konkurrerende interesser og tog særligt hensyn til behovet for at beskytte EU-erhvervsgrenen mod en sandsynlig fornyet skade. I mangel af dokumentation, der ville kunne afkræfte konklusionerne i den oprindelige undersøgelse, konkluderede Kommissionen, at importørerne ikke er berørt heraf i så betydeligt et omfang, at det ville være klart uforholdsmæssigt at opretholde foranstaltningerne. I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med EU's interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger mod Kina.

10.   EFTERFØLGENDE SAGSFORLØB

EFTERFØLGENDE SAGSFORLØB

| (154) | Den 8. november 2019 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde antidumpingtolden (»den endelige fremlæggelse«) og opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter med indsigelser mod de offentliggjorte konklusioner. |
| --- | --- |

(154)

Den 8. november 2019 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde antidumpingtolden (»den endelige fremlæggelse«) og opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter med indsigelser mod de offentliggjorte konklusioner.

| (155) | De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen, og der blev i relevant omfang taget hensyn hertil. |
| --- | --- |

(155)

De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen, og der blev i relevant omfang taget hensyn hertil.

11.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (156) | Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der gælder for import af peroxosulfater med oprindelse i Kina, bør opretholdes. |
| --- | --- |

(156)

Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der gælder for import af peroxosulfater med oprindelse i Kina, bør opretholdes.

| (157) | For at mindske risikoen for omgåelse som følge af den store forskel på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. De virksomheder, der er omfattet af individuel antidumpingtold, skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være omfattet af den antidumpingtold, der gælder for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(157)

For at mindske risikoen for omgåelse som følge af den store forskel på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. De virksomheder, der er omfattet af individuel antidumpingtold, skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være omfattet af den antidumpingtold, der gælder for »alle andre virksomheder«.

| (158) | Selv om det er nødvendigt at fremlægge disse dokumenter for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er disse dokumenter ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, bør medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og kan i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af toldsatsen er berettiget i henhold til toldlovgivningen. |
| --- | --- |

(158)

Selv om det er nødvendigt at fremlægge disse dokumenter for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er disse dokumenter ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, bør medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og kan i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af toldsatsen er berettiget i henhold til toldlovgivningen.

| (159) | Hvis der sker en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, navnlig efter indførelse af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse, forudsat at betingelserne herfor er opfyldt. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og derfor at pålægge en landsdækkende told. |
| --- | --- |

(159)

Hvis der sker en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, navnlig efter indførelse af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse, forudsat at betingelserne herfor er opfyldt. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og derfor at pålægge en landsdækkende told.

| (160) | Hvis en virksomhed, der er omfattet af en antidumpingtoldssats, efterfølgende ændrer navnet på sin enhed, kan den anmode om fortsat anvendelse af denne toldsats. En sådan anmodning skal rettes til Kommissionen (73). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at benytte den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der finder anvendelse på den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(160)

Hvis en virksomhed, der er omfattet af en antidumpingtoldssats, efterfølgende ændrer navnet på sin enhed, kan den anmode om fortsat anvendelse af denne toldsats. En sådan anmodning skal rettes til Kommissionen (73). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at benytte den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der finder anvendelse på den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

73

Den Europæiske Unions Tidende

| (161) | I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (74) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(161)

I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (74) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

74

Den Europæiske Unions Tidende

| (162) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(162)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på import af peroxosulfater (persulfater), herunder kaliumperoxomonosulfat, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode 2833 40 00 og ex 2842 90 80 (Taric-kode 2842908020) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den endelige antidumpingtoldsats fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Told (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai | 0,0 % | A820 |
| United Initiators Shanghai Co., Ltd | 24,5 % | A821 |
| Alle andre virksomheder | 71,8 % | A999 |

Virksomhed

Told (%)

Taric-tillægskode

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai

0,0 %

A820

United Initiators Shanghai Co., Ltd

24,5 %

A821

Alle andre virksomheder

71,8 %

A999

3.   Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af [den pågældende vare], der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i [det pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

4.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21, senest ændret ved forordning (EU) 2018/825 (EUT L 143 af 7.6.2018, s. 1).

1

(2)  
  EUT L 265 af 11.10.2007, s. 1.

2

(3)  
  EUT L 338 af 17.12.2013, s. 11.

3

(4)  
  EUT C 110 af 23.3.2018, s. 29.

4

(5)  
  EUT C 454 af 17.12.2018, s. 7.

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1584 af 25. september 2019 om indledning af en undersøgelse vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, som blev indført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1343/2013 over for importen af peroxosulfater (persulfater) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, og om at gøre denne import til genstand for registrering (EUT L 246 af 26.9.2019, s. 19).

6

(7)  Bruxelles, den 20.12.2017 SWD(2017) 483 final/2, som findes her: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

7

(8)  Notat til dossieret af 15. januar, Sherlock-nummer t19.000129 (findes i det åbne dossier).

8

(9)  Notat til dossieret af 6. maj, Sherlock-nummer t19.002077 (findes i det åbne dossier).

9

(10)  Rapporten, s. 6-7.

10

(11)  Rapporten, s. 10.

11

(12)  Jf. http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

12

(13)  Rapporten, s. 41 og 73-74.

13

(14)  Rapporten, s. 120-121.

14

(15)  Rapporten, s. 122-135.

15

(16)  Rapporten, s. 167-168.

16

(17)  Rapporten, s. 169-170 og 200-201.

17

(18)  Rapporten, s. 15-16, 50, 84 og 108-109.

18

(19)  Rapporten, s. 26.

19

(20)  Rapporten, s. 31-32.

20

(21)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

21

(22)  Rapporten, s. 431.

22

(23)  Rapporten, s. 431.

23

(24)  Rapporten, s. 431.

24

(25)  Rapporten, s. 111-150.

25

(26)  Rapporten, s. 41-42 og 83.

26

(27)  Rapporten, s. 69.

27

(28)  Rapporten, s. 409.

28

(29)  Rapporten, s. 411.

29

(30)  Rapporten, s. 66.

30

(31)  Rapporten, s. 267-268.

31

(32)  Rapporten, s. 271.

32

(33)  Rapporten, s. 217–234.

33

(34)  Rapporten, s. 431.

34

(35)  Rapporten, s. 223, 231, 408 og 412.

35

(36)  Rapporten, s. 138-149.

36

(37)  Rapporten, s. 216.

37

(38)  Rapporten, s. 213-215.

38

(39)  Rapporten, s. 209-211.

39

(40)  Jf. betragtning 58 i Kommissionens forordning (EF) nr. 390/2007 (EUT L 97 af 12.4.2007, s. 6).

40

(41)  Jf. betragtning 478-493 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690 (EUT L 283 af 12.11.2018, s. 1).

41

(42)  Rapporten, s. 332-337.

42

(43)  Rapporten, s. 336.

43

(44)  Rapporten, s. 337-341.

44

(45)  Rapporten, s. 114-117.

45

(46)  Rapporten, s. 119.

46

(47)  Rapporten, s. 120.

47

(48)  Rapporten, s. 121-122, 126-128 og 133-135.

48

(49)  Rapporten, s. 121-122, 126-128 og 133-135.

49

(50)  Rapporten, s. 362-363.

50

(51)  Rapporten, s. 127.

51

(52)  
  OECD Economic Surveys: China 2017, OECD Publishing, Paris, s. 22. Der findes også detaljerede tal i China Quarterly Monetary Policy Report, der er udgivet af PBOC. Rapporten, s. 241.

52

OECD Economic Surveys: China 2017

(53)  Rapporten, s. 252-255.

53

(54)  World Bank Open Data — Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (accessed on 27 March 2019).

54

(55)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports.

55

(56)  Turkish Statistical Institute, http://www.turkstat.gov.tr.

56

(57)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

57

(58)  I løbet af undersøgelsen noterede Kommissionen sig, at to råmaterialer i Tyrkiet blev opdelt på 12-cifret niveau, nemlig svovlsyre og kaliumhydroxid. Næsten al import til Tyrkiet blev indberettet under én kode, dvs. under 28 07 00 00 00 19 for svovlsyre og under 28 15 20 00 00 00 for kaliumhydroxid. Som anført i notatet af 15. januar 2019 anvendte Kommissionen kodeniveauet med seks cifre (HS).

58

(59)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, senest tilgået den 12. august 2019.

59

(60)  Der er tale om en statistisk nomenklatur for økonomiske aktiviteter, som anvendes af Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, senest tilgået den 12. august 2019.

60

(61)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, senest tilgået den 12. august 2019.

61

,

(62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608, senest tilgået den 12. august 2019. 100 Kuruș = 1 tyrkisk lira.

62

(63)  Data offentliggøres for halvårlige perioder. Kommissionen beregnede gennemsnitsprisen i den nuværende undersøgelsesperiode til 25 % af prisen i andet halvår af 2017, 50 % af prisen i første halvår af 2018 og 25 % af i prisen i andet halvår af 2018.

63

(64)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201988/orbis/1/Companies/report/Index?format=114678F1-A093-E711-8A1A-2C44FD99A5A0&BookSection=GLOBALSTANDARDFORMAT&seq=0.

64

(65)  Som anført i betragtning 5 indledte Kommissionen en antiomgåelsesundersøgelse vedrørende denne import den 26. september 2019. Undersøgelsen vedrører selskabet ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd.

65

(66)  Den eksporterende producent solgte til 25 lande i Asien, Nord- og Sydamerika, Afrika og til europæiske lande, som ikke er medlem af Unionen.

66

(67)  I det ikke-fortrolige bilag 4.2.2, litra b), i ansøgningen opstillede ansøgerne en liste over produktionskapaciteterne i Kina baseret på virksomheders websteder.

67

(68)  Ansøgerne oplyste, at der var tale om en overkapacitet i den ikke-fortrolige udgave af anmodningen, afsnit 4.1.2, s. 18.

68

(69)  Baseret på statistikker fra GTA.

69

(70)  Baseret på statistikker fra GTA.

70

(71)  
  EUT L 97 af 12.4.2007, s. 6.

71

(72)  
  EUT L 97 af 12.4.2007, s. 6.

72

(73)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

73

(74)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

74

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/43

---

AFGØRELSE nr. 2/2019 TRUFFET AF LANDTRANSPORTUDVALGET FÆLLESSKABET/SCHWEIZ

af 13. december 2019

om overgangsforanstaltninger, der skal opretholde en smidig jernbanetrafik Schweiz og Den Europæiske Union [2020/40]

UDVALGET HAR —

under henvisning til aftalen af 21. juni 1999 mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om godstransport og personbefordring med jernbane og ad landevej (»aftalen«), særlig artikel 52, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 51, stk. 2, i aftalen sikrer Det Blandede Landtransportudvalg Fællesskabet/Schweiz (»det blandede udvalg«) opfølgning og anvendelse af aftalens bestemmelser og iværksætter de tilpasnings- og revisionsbestemmelser, der er fastsat i aftalens artikel 52 og 55. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 51, stk. 2, i aftalen sikrer Det Blandede Landtransportudvalg Fællesskabet/Schweiz (»det blandede udvalg«) opfølgning og anvendelse af aftalens bestemmelser og iværksætter de tilpasnings- og revisionsbestemmelser, der er fastsat i aftalens artikel 52 og 55.

| (2) | Ifølge artikel 52, stk. 4, vedtager det blandede udvalg bl.a. beslutninger om revision af bilag 1 for på grundlag af gensidighed om nødvendigt at integrere ændringerne af den pågældende lovgivning i aftalen eller vedtage enhver anden foranstaltning, der skal sikre gennemførelsen af aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 52, stk. 4, vedtager det blandede udvalg bl.a. beslutninger om revision af bilag 1 for på grundlag af gensidighed om nødvendigt at integrere ændringerne af den pågældende lovgivning i aftalen eller vedtage enhver anden foranstaltning, der skal sikre gennemførelsen af aftalen.

| (3) | Det blandede udvalgs afgørelse nr. 1/2013 (1) indeholder bestemmelser om gensidig anerkendelse af de sikkerhedscertifikater til jernbanevirksomheder, som de nationale sikkerhedsmyndigheder i en medlemsstat eller Schweiz har udstedt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF (2). Den indeholder ligeledes bestemmelser om gensidig anerkendelse af EF-erklæringer om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, EF-verifikationserklæringer, tilladelser til ibrugtagning af delsystemer og køretøjer samt typebestemte køretøjstilladelser og af de bemyndigede organer, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF (3). |
| --- | --- |

(3)

Det blandede udvalgs afgørelse nr. 1/2013 (1) indeholder bestemmelser om gensidig anerkendelse af de sikkerhedscertifikater til jernbanevirksomheder, som de nationale sikkerhedsmyndigheder i en medlemsstat eller Schweiz har udstedt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF (2). Den indeholder ligeledes bestemmelser om gensidig anerkendelse af EF-erklæringer om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, EF-verifikationserklæringer, tilladelser til ibrugtagning af delsystemer og køretøjer samt typebestemte køretøjstilladelser og af de bemyndigede organer, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF (3).

| (4) | I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 (4) fastsættes der nye krav til, der skal være opfyldt for at interoperabilitetskomponenter, subsystemer og jernbanekøretøjer kan bringes i omsætning. I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 (5) fastsættes der nye krav til udstedelse af EU-sikkerhedscertifikater til jernbanevirksomheder. I disse direktiver tildeles Den Europæiske Unions Jernbaneagentur (i det følgende benævnt »agenturet«) ligeledes nye opgaver. Agenturet har især til opgave at udstede omsætningstilladelser til køretøjer og typegodkendelser af køretøjer i henhold til artikel 21 og 24 i direktiv (EU) 2016/797 (»EU-køretøjstilladelser«) og at udstede EU-sikkerhedscertifikater i henhold til artikel 10 i direktiv (EU) 2016/798 (»EU-sikkerhedscertifikater«). Medlemsstaterne skal have gennemført direktiverne senest den 16. juni 2019, eller senest den 16. juni 2020, hvis der er tale om medlemsstater, der har underrettet agenturet og Kommissionen herom. Direktiv 2004/49/EF og 2008/57/EF ophæves og erstattes af direktiv (EU) 2016/797 og (EU) 2016/798 med virkning fra den 16. juni 2020. |
| --- | --- |

(4)

I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 (4) fastsættes der nye krav til, der skal være opfyldt for at interoperabilitetskomponenter, subsystemer og jernbanekøretøjer kan bringes i omsætning. I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 (5) fastsættes der nye krav til udstedelse af EU-sikkerhedscertifikater til jernbanevirksomheder. I disse direktiver tildeles Den Europæiske Unions Jernbaneagentur (i det følgende benævnt »agenturet«) ligeledes nye opgaver. Agenturet har især til opgave at udstede omsætningstilladelser til køretøjer og typegodkendelser af køretøjer i henhold til artikel 21 og 24 i direktiv (EU) 2016/797 (»EU-køretøjstilladelser«) og at udstede EU-sikkerhedscertifikater i henhold til artikel 10 i direktiv (EU) 2016/798 (»EU-sikkerhedscertifikater«). Medlemsstaterne skal have gennemført direktiverne senest den 16. juni 2019, eller senest den 16. juni 2020, hvis der er tale om medlemsstater, der har underrettet agenturet og Kommissionen herom. Direktiv 2004/49/EF og 2008/57/EF ophæves og erstattes af direktiv (EU) 2016/797 og (EU) 2016/798 med virkning fra den 16. juni 2020.

| (5) | Desuden planlægger Schweiz at anvende juridiske bestemmelser svarende til bestemmelserne i direktiv (EU) 2016/797 og (EU) 2016/798. Det er derfor nødvendigt at indarbejde de nye bestemmelser i direktiv (EU) 2016/797 og (EU) 2016/798 i kraft af en revision af bilag 1. |
| --- | --- |

(5)

Desuden planlægger Schweiz at anvende juridiske bestemmelser svarende til bestemmelserne i direktiv (EU) 2016/797 og (EU) 2016/798. Det er derfor nødvendigt at indarbejde de nye bestemmelser i direktiv (EU) 2016/797 og (EU) 2016/798 i kraft af en revision af bilag 1.

| (6) | Som aftalen er nu, er det ikke muligt for Den Europæiske Unions institutioner eller organer at udøve beføjelser i Schweiz, ligesom det blandede udvalg ikke er i stand til at ændre aftalen med henblik herpå. Indtil der bliver foretaget en ændring ved hjælp af de gældende procedurer, er det nødvendigt at fastsætte overgangsbestemmelser med henblik på at opretholde en smidig jernbanetrafik mellem Schweiz og Den Europæiske Union. Det bør i den forbindelse præciseres, at overensstemmelsen med de gældende krav for så vidt angår sikkerhed og interoperabilitet i Schweiz kan konstateres ved hjælp af en kombination af et EU-sikkerhedscertifikat eller en EU-køretøjstilladelse udstedt af agenturet på den ene side og Schweiz' vurdering af overholdelsen af de schweiziske nationale regler på den anden side. Når det udsteder EU-sikkerhedscertifikater eller EU-køretøjstilladelser, bør agenturet som dokumentation tage den vurdering i betragtning, som Schweiz med henblik på udstedelse af sikkerhedscertifikater eller køretøjstilladelser til det schweiziske jernbanenet har foretaget af de krav i den schweiziske lovgivning, der svarer til den relevante EU-lovgivning. |
| --- | --- |

(6)

Som aftalen er nu, er det ikke muligt for Den Europæiske Unions institutioner eller organer at udøve beføjelser i Schweiz, ligesom det blandede udvalg ikke er i stand til at ændre aftalen med henblik herpå. Indtil der bliver foretaget en ændring ved hjælp af de gældende procedurer, er det nødvendigt at fastsætte overgangsbestemmelser med henblik på at opretholde en smidig jernbanetrafik mellem Schweiz og Den Europæiske Union. Det bør i den forbindelse præciseres, at overensstemmelsen med de gældende krav for så vidt angår sikkerhed og interoperabilitet i Schweiz kan konstateres ved hjælp af en kombination af et EU-sikkerhedscertifikat eller en EU-køretøjstilladelse udstedt af agenturet på den ene side og Schweiz' vurdering af overholdelsen af de schweiziske nationale regler på den anden side. Når det udsteder EU-sikkerhedscertifikater eller EU-køretøjstilladelser, bør agenturet som dokumentation tage den vurdering i betragtning, som Schweiz med henblik på udstedelse af sikkerhedscertifikater eller køretøjstilladelser til det schweiziske jernbanenet har foretaget af de krav i den schweiziske lovgivning, der svarer til den relevante EU-lovgivning.

| (7) | EU-certifikater og EU-erklæringer, der er udstedt i henhold til direktiv (EU) 2016/797, bør anerkendes gensidigt. |
| --- | --- |

(7)

EU-certifikater og EU-erklæringer, der er udstedt i henhold til direktiv (EU) 2016/797, bør anerkendes gensidigt.

| (8) | For at begrænse den administrative byrde bør det være muligt for ansøgere på samme tid at anmode om udstedelse af et EU-sikkerhedscertifikat eller en EU-køretøjstilladelse fra agenturet og en vurdering fra Schweiz af overholdelsen af de nationale regler. Med samme mål for øje bør det være muligt for ansøgere at anvende den one-stop-shop, der er omhandlet i artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/796 (6). Schweiz bør have adgang til one-stop-shoppen, og agenturet og Schweiz bør samarbejde som påkrævet for at gennemføre denne afgørelse. |
| --- | --- |

(8)

For at begrænse den administrative byrde bør det være muligt for ansøgere på samme tid at anmode om udstedelse af et EU-sikkerhedscertifikat eller en EU-køretøjstilladelse fra agenturet og en vurdering fra Schweiz af overholdelsen af de nationale regler. Med samme mål for øje bør det være muligt for ansøgere at anvende den one-stop-shop, der er omhandlet i artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/796 (6). Schweiz bør have adgang til one-stop-shoppen, og agenturet og Schweiz bør samarbejde som påkrævet for at gennemføre denne afgørelse.

| (9) | De nationale regler, som er omhandlet i artikel 13, stk. 2, i direktiv (EU) 2016/797 og artikel 8, stk. 2, i direktiv (EU) 2016/798, og som gælder for udstedelsen af sikkerhedscertifikater og køretøjstilladelser på schweizisk område (»de nationale regler«), bør meddeles, så de kan offentliggøres i IT-systemet som omhandlet i artikel 27 i forordning (EU) 2016/796. De områder, som de schweiziske nationale regler finder anvendelse på, bør oplistes i aftalens bilag 1. |
| --- | --- |

(9)

De nationale regler, som er omhandlet i artikel 13, stk. 2, i direktiv (EU) 2016/797 og artikel 8, stk. 2, i direktiv (EU) 2016/798, og som gælder for udstedelsen af sikkerhedscertifikater og køretøjstilladelser på schweizisk område (»de nationale regler«), bør meddeles, så de kan offentliggøres i IT-systemet som omhandlet i artikel 27 i forordning (EU) 2016/796. De områder, som de schweiziske nationale regler finder anvendelse på, bør oplistes i aftalens bilag 1.

| (10) | Schweiz og Den Europæiske Union er opsat på at afskaffe de overflødige nationale regler, der udgør en hindring for interoperabiliteten og den smidige jernbanetrafik mellem Schweiz og Den Europæiske Union. Visse schweiziske nationale regler opført i bilag 1 til aftalen kan være forenelige med de tekniske specifikationer for interoperabilitet og bør revideres før den 31. december 2020 med henblik på at afskaffe, ændre eller beholde dem. |
| --- | --- |

(10)

Schweiz og Den Europæiske Union er opsat på at afskaffe de overflødige nationale regler, der udgør en hindring for interoperabiliteten og den smidige jernbanetrafik mellem Schweiz og Den Europæiske Union. Visse schweiziske nationale regler opført i bilag 1 til aftalen kan være forenelige med de tekniske specifikationer for interoperabilitet og bør revideres før den 31. december 2020 med henblik på at afskaffe, ændre eller beholde dem.

| (11) | Afgørelse nr. 1/2013 truffet af det blandede udvalg bør ophæves. Eftersom visse medlemsstater i overensstemmelse med direktiv (EU) 2016/797 og (EU) 2016/798 først vil have gennemført disse direktiver den 16. juni 2020, bør artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 1, i nævnte afgørelse dog fortsat finde anvendelse indtil denne dato for så vidt angår de pågældende medlemsstater. |
| --- | --- |

(11)

Afgørelse nr. 1/2013 truffet af det blandede udvalg bør ophæves. Eftersom visse medlemsstater i overensstemmelse med direktiv (EU) 2016/797 og (EU) 2016/798 først vil have gennemført disse direktiver den 16. juni 2020, bør artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 1, i nævnte afgørelse dog fortsat finde anvendelse indtil denne dato for så vidt angår de pågældende medlemsstater.

| (12) | EF-erklæringer om overensstemmelse, anvendelsesegnethed og overensstemmelse, EF-verifikationserklæringer, tilladelser til ibrugtagning af delsystemer og køretøjer, typebestemte køretøjstilladelser samt sikkerhedscertifikater, der er anerkendt i henhold til det blandede udvalgs afgørelse nr. 1/2013, bør fortsat anerkendes i overensstemmelse med de betingelser, på hvilke de blev udstedt. |
| --- | --- |

(12)

EF-erklæringer om overensstemmelse, anvendelsesegnethed og overensstemmelse, EF-verifikationserklæringer, tilladelser til ibrugtagning af delsystemer og køretøjer, typebestemte køretøjstilladelser samt sikkerhedscertifikater, der er anerkendt i henhold til det blandede udvalgs afgørelse nr. 1/2013, bør fortsat anerkendes i overensstemmelse med de betingelser, på hvilke de blev udstedt.

| (13) | Overgangsforanstaltningerne i nærværende afgørelse bør finde anvendelse frem til den 31. december 2020, indtil der foretages en ændring af aftalen med henblik på at udvide agenturets beføjelser til at omfatte Schweiz for så vidt angår sikkerhedscertifikater og køretøjstilladelser — Det blandede udvalg bør overveje en forlængelse af overgangsforanstaltningerne efter den 31. december 2020, hvis det er sandsynligt, at de juridiske bestemmelser svarende til bestemmelserne i forordning (EU) 2016/796, direktiv (EU) 2016/797 og (EU) 2016/798 ikke vil blive anvendt inden den 31. december 2020. |
| --- | --- |

(13)

Overgangsforanstaltningerne i nærværende afgørelse bør finde anvendelse frem til den 31. december 2020, indtil der foretages en ændring af aftalen med henblik på at udvide agenturets beføjelser til at omfatte Schweiz for så vidt angår sikkerhedscertifikater og køretøjstilladelser — Det blandede udvalg bør overveje en forlængelse af overgangsforanstaltningerne efter den 31. december 2020, hvis det er sandsynligt, at de juridiske bestemmelser svarende til bestemmelserne i forordning (EU) 2016/796, direktiv (EU) 2016/797 og (EU) 2016/798 ikke vil blive anvendt inden den 31. december 2020.

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

Bilag 1 til aftalen erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

1.   Hvorvidt de krav, der gælder for en jernbanevirksomheds anvendelse af det schweiziske jernbanenet, er opfyldt, kan fastslås ved en kombination af:

| — | et EU-sikkerhedscertifikat, som agenturet har udstedt i henhold til artikel 10 i direktiv (EU) 2016/798, og |
| --- | --- |

—

et EU-sikkerhedscertifikat, som agenturet har udstedt i henhold til artikel 10 i direktiv (EU) 2016/798, og

| — | og en afgørelse fra Schweiz om vurderingen af overholdelsen af de schweiziske nationale regler som omhandlet i artikel 6, stk. 1. |
| --- | --- |

—

og en afgørelse fra Schweiz om vurderingen af overholdelsen af de schweiziske nationale regler som omhandlet i artikel 6, stk. 1.

Med henblik på første afsnit anerkender Schweiz de EU-sikkerhedscertifikater, som agenturet har udstedt i henhold til artikel 10 i direktiv (EU) 2016/798.

De schweiziske myndigheders vurdering af overholdelsen af de schweiziske nationale regler foretages inden for de frister, der er fastsat i artikel 6 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/763 (7).

2.   Med henblik på udstedelse af et EU-sikkerhedscertifikat til brug af Den Europæiske Unions jernbanenet tager agenturet som dokumentation den vurdering i betragtning, som Schweiz med henblik på udstedelse af et sikkerhedscertifikat til det schweiziske jernbanenet har foretaget af de krav i den schweiziske lovgivning, der svarer til den relevante EU-lovgivning.

3.   En ansøger kan på samme tid anmode om et EU-sikkerhedscertifikat og om en vurdering af overholdelse af de schweiziske nationale regler. I så tilfælde samarbejder agenturet og Schweiz, således at afgørelserne vedrørende anmodning om et EU-sikkerhedscertifikat og vurderingen af, om de schweiziske nationale regler er overholdt, træffes inden for de frister, der er fastsat i artikel 6, i forordning (EU) 2018/763, jf. stk. 1, tredje afsnit.

Artikel 3

1.   Hvorvidt de krav, der gælder for tilladelser til at benytte køretøjet på det schweiziske jernbanenet, er opfyldt, kan fastslås ved en kombination af:

| — | en EU-køretøjstilladelse, som agenturet har udstedt i henhold til artikel 21 og 24 i direktiv (EU) 2016/797, og |
| --- | --- |

—

en EU-køretøjstilladelse, som agenturet har udstedt i henhold til artikel 21 og 24 i direktiv (EU) 2016/797, og

| — | og en afgørelse fra Schweiz om vurderingen af overholdelsen af de schweiziske nationale regler som omhandlet i artikel 6, stk. 1. |
| --- | --- |

—

og en afgørelse fra Schweiz om vurderingen af overholdelsen af de schweiziske nationale regler som omhandlet i artikel 6, stk. 1.

Med henblik på første afsnit anerkender Schweiz de EU-køretøjstilladelser, som agenturet har udstedt i henhold til artikel 21 og 24 i direktiv (EU) 2016/797.

De schweiziske myndigheders vurdering af overholdelsen af de nationale regler foretages inden for de frister, der er fastsat i artikel 34 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/545 (8).

2.   Med henblik på udstedelse af en EU-køretøjstilladelse til brug af et køretøj på Den Europæiske Unions jernbanenet tager agenturet som dokumentation den vurdering i betragtning, som Schweiz med henblik på udstedelse af køretøjstilladelser til det schweiziske jernbanenet har foretaget af de krav i den schweiziske lovgivning, der svarer til den relevante EU-lovgivning.

3.   En ansøger kan på samme tid anmode om en EU-køretøjstilladelse og om en vurdering af overholdelsen af de schweiziske nationale regler. I så tilfælde arbejder agenturet og Schweiz sammen for at sikre, at afgørelserne vedrørende anmodningen om en EU-køretøjstilladelse og vurderingen af, om de schweiziske nationale regler er overholdt, træffes inden for de frister, der er fastsat i artikel 34 i gennemførelsesforordning (EU) 2018/545, jf. stk. 1, tredje afsnit.

Artikel 4

1.   Følgende anerkendes gensidigt:

| a) | EF-overensstemmelsescertifikater eller EF-attester om anvendelsesegnethed, jf. artikel 9, stk. 2, i direktiv (EU) 2016/797, der er udstedt af et bemyndiget organ |
| --- | --- |

a)

EF-overensstemmelsescertifikater eller EF-attester om anvendelsesegnethed, jf. artikel 9, stk. 2, i direktiv (EU) 2016/797, der er udstedt af et bemyndiget organ

| b) | EF-erklæringer om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, jf. artikel 9 og artikel 10, stk. 1, i direktiv (EU) 2016/797, der er udstedt af producenten eller dennes bemyndigede repræsentant |
| --- | --- |

b)

EF-erklæringer om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, jf. artikel 9 og artikel 10, stk. 1, i direktiv (EU) 2016/797, der er udstedt af producenten eller dennes bemyndigede repræsentant

| c) | EF-verifikationsattester, jf. bilag IV til direktiv (EU) 2016/797, der er udstedt af et bemyndiget organ |
| --- | --- |

c)

EF-verifikationsattester, jf. bilag IV til direktiv (EU) 2016/797, der er udstedt af et bemyndiget organ

| d) | EF-verifikationserklæringer, jf. i artikel 15, stk. 1, i direktiv (EU) 2016/797, der er udarbejdet af ansøgeren |
| --- | --- |

d)

EF-verifikationserklæringer, jf. i artikel 15, stk. 1, i direktiv (EU) 2016/797, der er udarbejdet af ansøgeren

| e) | listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i Schweiz og Unionen, jf. artikel 38 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

e)

listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i Schweiz og Unionen, jf. artikel 38 i direktiv (EU) 2016/797.

2.   Schweiz underretter Kommissionen og EU's medlemsstater om de overensstemmelsesvurderingsorganer, der findes i Schweiz, jf. artikel 37 i direktiv (EU) 2016/797.

De schweiziske bemyndigede organer kan udøve deres aktiviteter på de betingelser, der er fastsat i direktiv (EU) 2016/797, så længe de opfylder kravene i nævnte direktiv.

Kommissionen offentliggør listen over de schweiziske bemyndigede organer.

Artikel 5

1.   Anmodningerne om afgørelse om vurdering af overholdelsen af de schweiziske nationale regler, jf. artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 1, indgives via one-stop-shoppen som omhandlet i artikel 12 i forordning (EU) 2016/796.

2.   Ansøgningerne som omhandlet i artikel 2, stk. 3, og artikel 3, stk. 3, indgives via one-stop-shoppen.

3.   Schweiz registrerer en kopi af afgørelsen om vurdering af overholdelsen af de nationale regler hos one-stop-shoppen.

4.   Schweiz har adgang til one-stop-shoppen med henblik på nærværende afgørelse.

Artikel 6

1.   Schweiz' nationale regler kan supplere eller afvige fra Det Europæiske Unions regler i det omfang, reglerne vedrører subsystemernes tekniske parametre, de operationelle aspekter og aspekterne vedrørende det personale, som udfører sikkerhedsrelaterede opgaver som angivet i aftalens bilag 1.

2.   Schweiz meddeler de nationale regler som omhandlet i stk. 1, til agenturet med henblik på deres offentliggørelse via det IT-system, der er omhandlet i artikel 27 i forordning (EU) 2016/796.

Artikel 7

1.   Afgørelse nr. 1/2013 truffet af det blandede udvalg ophæves med virkning fra datoen for nærværende afgørelses ikrafttræden.

2.   Artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 1, i det blandede udvalgs afgørelse nr. 1/2013 finder fortsat anvendelse frem til den 16. juni 2020 for så vidt angår de medlemsstater, der har underrettet agenturet og Kommissionen herom i henhold til artikel 57, stk. 2, i direktiv (EU) 2016/797 eller artikel 33, stk. 2, i direktiv (EU) 2016/798.

3.   EF-erklæringer om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, EF-verifikationsattester og EF-verifikationserklæringer, der er anerkendt i overensstemmelse med det blandede udvalgs afgørelse nr. 1/2013, anerkendes fortsat i overensstemmelse med de betingelser, på hvilke de blev udstedt.

4.   Sikkerhedscertifikater og omsætningstilladelser til subsystemer og køretøjer, der er anerkendt i henhold til det blandede udvalgs afgørelse nr. 1/2013, anerkendes fortsat i overensstemmelse med de betingelser, på hvilke de blev udstedt.

Artikel 8

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Artikel 2, 3, 4 og 5 anvendes indtil den 31. december 2020.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2019.

For Den Europæiske Union

Elisabeth WERNER

Formanden

For Det Schweiziske Forbund

Peter FÜGLISTALER

Leder af den schweiziske delegation

---

(1)  Afgørelse nr. 1/2013 truffet af Landtransportudvalget Fællesskabet/Schweiz af 6. december 2013 om ændring af bilag 1 til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om godstransport og personbefordring med jernbane og ad landevej (EUT L 352 af 24.12.2013, s. 79).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (jernbanesikkerhedsdirektivet) (EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (EUT L 191 af 18.7.2008, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 af 11. maj 2016 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 138 af 26.5.2016, s. 44).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 af 11. maj 2016 om jernbanesikkerhed (EUT L 138 af 26.5.2016, s. 102).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/796 af 11. maj 2016 om Den Europæiske Unions Jernbaneagentur og om ophævelse af forordning (EF) nr. 881/2004 (EUT L 138 af 26.5.2016, s. 1).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/763 af 9. april 2018 om praktiske ordninger for udstedelse af EU-sikkerhedscertifikater til jernbanevirksomheder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 653/2007 (EUT L 129 af 25.5.2018, s. 49).

7

(8)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/545 af 4. april 2018 om praktiske bestemmelser for jernbanekøretøjsgodkendelses- og jernbanekøretøjstypegodkendelsesprocessen i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 (EUT L 90 af 6.4.2018, s. 66).

8

---

BILAG

«
  BILAG 1

GÆLDENDE BESTEMMELSER

I henhold til artikel 52, stk. 6, i denne aftale anvender Schweiz lovbestemmelser, der svarer til nedenstående bestemmelser:

Relevante bestemmelser i EU-retten

AFDELING 1 — ADGANG TIL ERHVERVET

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/1/EF af 18. januar 2006 om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej (kodificeret udgave) (EUT L 33 af 4.2.2006, s. 82). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/1/EF af 18. januar 2006 om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej (kodificeret udgave) (EUT L 33 af 4.2.2006, s. 82).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 1071/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 51), senest ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 517/2013 af 13. maj 2013 (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 1071/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 51), senest ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 517/2013 af 13. maj 2013 (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 1).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1072/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 72), senest ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 517/2013 af 13. maj 2013 (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 1).
  Ved anvendelsen af denne aftale






  a) | fritager Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund enhver statsborger i Det Schweiziske Forbund, i en af Den Europæiske Unions medlemsstater og i en af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes medlemsstater fra forpligtelsen til at være i besiddelse af en førerattest |
| --- | --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1072/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 72), senest ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 517/2013 af 13. maj 2013 (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 1).

Ved anvendelsen af denne aftale

a)

fritager Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund enhver statsborger i Det Schweiziske Forbund, i en af Den Europæiske Unions medlemsstater og i en af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes medlemsstater fra forpligtelsen til at være i besiddelse af en førerattest

| b) | kan Det Schweiziske Forbund kun fritage statsborgere i andre end de i litra a) nævnte stater fra forpligtelsen til at være i besiddelse af en førerattest, hvis Den Europæiske Union er blevet hørt og har givet sit samtykke |
| --- | --- |

b)

kan Det Schweiziske Forbund kun fritage statsborgere i andre end de i litra a) nævnte stater fra forpligtelsen til at være i besiddelse af en førerattest, hvis Den Europæiske Union er blevet hørt og har givet sit samtykke

| c) | gælder bestemmelserne i kapitel III i forordning (EF) nr. 1072/2009 (om cabotage) ikke. |
| --- | --- |

c)

gælder bestemmelserne i kapitel III i forordning (EF) nr. 1072/2009 (om cabotage) ikke.

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler for adgang til det internationale marked for buskørsel og om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006 (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 88), senest ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 517/2013 af 13. maj 2013 (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 1).
  I forbindelse med denne aftale gælder bestemmelserne i kapitel V i forordning (EF) nr. 1073/2009 (om cabotage) ikke. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler for adgang til det internationale marked for buskørsel og om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006 (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 88), senest ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 517/2013 af 13. maj 2013 (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 1).

I forbindelse med denne aftale gælder bestemmelserne i kapitel V i forordning (EF) nr. 1073/2009 (om cabotage) ikke.

| — | Kommissionens afgørelse 2009/992/EU af 17. december 2009 om mindstekravene til de data, der skal indføres i det nationale elektroniske register over vejtransportvirksomheder (EUT L 339 af 22.12.2009, s. 36). |
| --- | --- |

—

Kommissionens afgørelse 2009/992/EU af 17. december 2009 om mindstekravene til de data, der skal indføres i det nationale elektroniske register over vejtransportvirksomheder (EUT L 339 af 22.12.2009, s. 36).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 1213/2010 af 16. december 2010 om fælles regler for sammenkobling af nationale elektroniske registre om vejtransportvirksomheder (EUT L 335 af 18.12.2010, s. 21). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 1213/2010 af 16. december 2010 om fælles regler for sammenkobling af nationale elektroniske registre om vejtransportvirksomheder (EUT L 335 af 18.12.2010, s. 21).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 361/2014 af 9. april 2014 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1073/2009 hvad angår transportdokumenter vedrørende international personbefordring med bus og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 2121/98 (EUT L 107 af 10.4.2014, s. 39). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 361/2014 af 9. april 2014 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1073/2009 hvad angår transportdokumenter vedrørende international personbefordring med bus og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 2121/98 (EUT L 107 af 10.4.2014, s. 39).

| — | Kommissionens forordning (EU) 2016/403 af 18. marts 2016 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1071/2009 for så vidt angår klassificering af alvorlige overtrædelser af Unionens regler, som kan medføre, at en vejtransportvirksomhed ikke opfylder vandelskravet, og om ændring af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/22/EF (EUT L 74 af 19.3.2016, s. 8). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) 2016/403 af 18. marts 2016 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1071/2009 for så vidt angår klassificering af alvorlige overtrædelser af Unionens regler, som kan medføre, at en vejtransportvirksomhed ikke opfylder vandelskravet, og om ændring af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/22/EF (EUT L 74 af 19.3.2016, s. 8).

AFDELING 2 — SOCIALE STANDARDER

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/15/EF af 11. marts 2002 om tilrettelæggelse af arbejdstid for personer, der udfører mobile vejtransportaktiviteter (EFT L 80 af 23.3.2002, s. 35). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/15/EF af 11. marts 2002 om tilrettelæggelse af arbejdstid for personer, der udfører mobile vejtransportaktiviteter (EFT L 80 af 23.3.2002, s. 35).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF af 15. juli 2003 om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej, og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 samt Rådets direktiv 91/439/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 76/914/EØF (EUT L 226 af 10.9.2003, s. 4). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF af 15. juli 2003 om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej, og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 samt Rådets direktiv 91/439/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 76/914/EØF (EUT L 226 af 10.9.2003, s. 4).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 af 15. marts 2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 og (EF) nr. 2135/98 samt ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 (EUT L 102 af 11.4.2006, s. 1), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 af 4. februar 2014 (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 af 15. marts 2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 og (EF) nr. 2135/98 samt ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 (EUT L 102 af 11.4.2006, s. 1), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 af 4. februar 2014 (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 1).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/22/EF af 15. marts 2006 om minimumsbetingelser for gennemførelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 og (EØF) nr. 3821/85 med hensyn til sociale bestemmelser inden for vejtransportvirksomhed og om ophævelse af Rådets direktiv 88/599/EØF (EUT L 102 af 11.4.2006, s. 35), senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2016/403 af 18. marts 2016 (EUT L 74 af 19.3.2016, s. 8). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/22/EF af 15. marts 2006 om minimumsbetingelser for gennemførelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 og (EØF) nr. 3821/85 med hensyn til sociale bestemmelser inden for vejtransportvirksomhed og om ophævelse af Rådets direktiv 88/599/EØF (EUT L 102 af 11.4.2006, s. 35), senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2016/403 af 18. marts 2016 (EUT L 74 af 19.3.2016, s. 8).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 581/2010 af 1. juli 2010 om maksimale tidsfrister for overførsel af relevante data fra køretøjsenheder og førerkort (EUT L 168 af 2.7.2010, s. 16). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 581/2010 af 1. juli 2010 om maksimale tidsfrister for overførsel af relevante data fra køretøjsenheder og førerkort (EUT L 168 af 2.7.2010, s. 16).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 af 4. februar 2014 om takografer inden for vejtransport, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 om kontrolapparatet inden for vejtransport og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 af 4. februar 2014 om takografer inden for vejtransport, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 om kontrolapparatet inden for vejtransport og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 1).

| — | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/68 af 21. januar 2016 om de fælles procedurer og specifikationer, der er nødvendige for sammenkobling af elektroniske registre over førerkort (EUT L 15 af 22.1.2016, s. 51), ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1503 af 25. august 2017 (EUT L 221 af 26.8.2017, s. 10). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/68 af 21. januar 2016 om de fælles procedurer og specifikationer, der er nødvendige for sammenkobling af elektroniske registre over førerkort (EUT L 15 af 22.1.2016, s. 51), ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1503 af 25. august 2017 (EUT L 221 af 26.8.2017, s. 10).

| — | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/799 af 18. marts 2016 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 om fastsættelse af forskrifter for konstruktion, afprøvning, installering, brug og reparation af takografer og deres komponenter (EUT L 139 af 26.5.2016, s. 1), ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/502 af 28. februar 2018 (EUT L 85 af 28.3.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/799 af 18. marts 2016 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 om fastsættelse af forskrifter for konstruktion, afprøvning, installering, brug og reparation af takografer og deres komponenter (EUT L 139 af 26.5.2016, s. 1), ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/502 af 28. februar 2018 (EUT L 85 af 28.3.2018, s. 1).

| — | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/548 af 23. marts 2017 om fastsættelse af en standardformular til en skriftlig erklæring om fjernelse eller brud på en takografs plombering (EUT L 79 af 24.3.2017, s. 1). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/548 af 23. marts 2017 om fastsættelse af en standardformular til en skriftlig erklæring om fjernelse eller brud på en takografs plombering (EUT L 79 af 24.3.2017, s. 1).

| — | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1013 af 30. marts 2017 om udformning af den standardformular til rapportering, der er omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 (EUT L 153 af 16.6.2017, s. 28). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1013 af 30. marts 2017 om udformning af den standardformular til rapportering, der er omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 (EUT L 153 af 16.6.2017, s. 28).

AFDELING 3 — TEKNISKE STANDARDER

Motorkøretøjer

| — | Rådets direktiv 70/157/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilladt støjniveau og udstødningssystemer for motordrevne køretøjer (EFT L 42 af 23.2.1970, s. 16), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/34/EF af 14. juni 2007 (EUT L 155 af 15.6.2007, s. 49). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 70/157/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilladt støjniveau og udstødningssystemer for motordrevne køretøjer (EFT L 42 af 23.2.1970, s. 16), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2007/34/EF af 14. juni 2007 (EUT L 155 af 15.6.2007, s. 49).

| — | Rådets direktiv 88/77/EØF af 3. december 1987 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende luftarter fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas eller autogas (LPG) som brændstof (EFT L 36 af 9.2.1988, s. 33), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2001/27/EF af 10. april 2001 (EFT L 107 af 18.4.2001, s. 10). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 88/77/EØF af 3. december 1987 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende luftarter fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas eller autogas (LPG) som brændstof (EFT L 36 af 9.2.1988, s. 33), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2001/27/EF af 10. april 2001 (EFT L 107 af 18.4.2001, s. 10).

| — | Rådets direktiv 91/671/EØF af 16. december 1991 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende obligatorisk anvendelse af sikkerhedsseler i køretøjer på under 3,5 tons (EFT L 373 af 31.12.1991, s. 26), senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesdirektiv 2014/37/EU af 27. februar 2014 (EUT L 59 af 28.2.2014, s. 32). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 91/671/EØF af 16. december 1991 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende obligatorisk anvendelse af sikkerhedsseler i køretøjer på under 3,5 tons (EFT L 373 af 31.12.1991, s. 26), senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesdirektiv 2014/37/EU af 27. februar 2014 (EUT L 59 af 28.2.2014, s. 32).

| — | Rådets direktiv 92/6/EØF af 10. februar 1992 om montering og anvendelse af hastighedsbegrænsende anordninger i visse klasser af motorkøretøjer i Fællesskabet (EFT L 57 af 2.3.1992, s. 27), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/85/EF af 5. november 2002 (EFT L 327 af 4.12.2002, s. 8). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 92/6/EØF af 10. februar 1992 om montering og anvendelse af hastighedsbegrænsende anordninger i visse klasser af motorkøretøjer i Fællesskabet (EFT L 57 af 2.3.1992, s. 27), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/85/EF af 5. november 2002 (EFT L 327 af 4.12.2002, s. 8).

| — | Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet (EFT L 235 af 17.9.1996, s. 59), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/7/EF af 18. februar 2002 (EFT L 67 af 9.3.2002, s. 47). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet (EFT L 235 af 17.9.1996, s. 59), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/7/EF af 18. februar 2002 (EFT L 67 af 9.3.2002, s. 47).

| — | Rådets forordning (EF) nr. 2411/98 af 3. november 1998 om gensidig anerkendelse af registreringslandets kendingsbogstaver for motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil ved kørsel inden for Fællesskabet (EFT L 299 af 10.11.1998, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 2411/98 af 3. november 1998 om gensidig anerkendelse af registreringslandets kendingsbogstaver for motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil ved kørsel inden for Fællesskabet (EFT L 299 af 10.11.1998, s. 1).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/30/EF af 6. juni 2000 om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Fællesskabets område (EFT L 203 af 10.8.2000, s. 1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2010/47/EU af 5. juli 2010 (EUT L 173 af 8.7.2010, s. 33). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/30/EF af 6. juni 2000 om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Fællesskabets område (EFT L 203 af 10.8.2000, s. 1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2010/47/EU af 5. juli 2010 (EUT L 173 af 8.7.2010, s. 33).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/55/EF af 28. september 2005 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende luftarter fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas eller autogas (LPG) som brændstof (EUT L 275 af 20.10.2005, s. 1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2008/74/EF af 18. juli 2008 (EUT L 192 af 19.7.2008, s. 51). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/55/EF af 28. september 2005 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende luftarter fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas eller autogas (LPG) som brændstof (EUT L 275 af 20.10.2005, s. 1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2008/74/EF af 18. juli 2008 (EUT L 192 af 19.7.2008, s. 51).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 af 18. juni 2009 om typegodkendelse af motorkøretøjer og motorer med hensyn til emissioner fra tunge erhvervskøretøjer (Euro VI) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer og om ændring af forordning (EF) nr. 715/2007 og direktiv 2007/46/EF og om ophævelse af direktiv 80/1269/EØF, 2005/55/EF og 2005/78/EF (EUT L 188 af 18.7.2009, s. 1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 133/2014 af 31. januar 2014 (EUT L 47 af 18.2.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 af 18. juni 2009 om typegodkendelse af motorkøretøjer og motorer med hensyn til emissioner fra tunge erhvervskøretøjer (Euro VI) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer og om ændring af forordning (EF) nr. 715/2007 og direktiv 2007/46/EF og om ophævelse af direktiv 80/1269/EØF, 2005/55/EF og 2005/78/EF (EUT L 188 af 18.7.2009, s. 1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 133/2014 af 31. januar 2014 (EUT L 47 af 18.2.2014, s. 1).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 af 13. juli 2009 om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (EUT L 200 af 31.7.2009, s. 1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2016/1004 af 22. juni 2016 (EUT L 165 af 23.6.2016, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 af 13. juli 2009 om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (EUT L 200 af 31.7.2009, s. 1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2016/1004 af 22. juni 2016 (EUT L 165 af 23.6.2016, s. 1).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 582/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 med hensyn til emissioner fra tunge erhvervskøretøjer (Euro VI) og om ændring af bilag I og III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (EUT L 167 af 25.6.2011, s. 1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 627/2014 af 12. juni 2014 (EUT L 174 af 13.6.2014, s. 28). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 582/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 med hensyn til emissioner fra tunge erhvervskøretøjer (Euro VI) og om ændring af bilag I og III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (EUT L 167 af 25.6.2011, s. 1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 627/2014 af 12. juni 2014 (EUT L 174 af 13.6.2014, s. 28).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/45/EU af 3. april 2014 om periodisk teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ophævelse af direktiv 2009/40/EF (EUT L 127 af 29.4.2014, s. 51). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/45/EU af 3. april 2014 om periodisk teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ophævelse af direktiv 2009/40/EF (EUT L 127 af 29.4.2014, s. 51).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 540/2014 af 16. april 2014 om motorkøretøjers og udskiftningslyddæmpningssystemers støjniveau og om ændring af direktiv 2007/46/EF og om ophævelse af direktiv 70/157/EØF (EUT L 158 af 27.5.2014, s. 131), ændret ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/1576 af 26. juni 2017 (EUT L 239 af 19.9.2017, s. 3). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 540/2014 af 16. april 2014 om motorkøretøjers og udskiftningslyddæmpningssystemers støjniveau og om ændring af direktiv 2007/46/EF og om ophævelse af direktiv 70/157/EØF (EUT L 158 af 27.5.2014, s. 131), ændret ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/1576 af 26. juni 2017 (EUT L 239 af 19.9.2017, s. 3).

Transport af farligt gods

| — | Rådets direktiv 95/50/EF af 6. oktober 1995 om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (EFT L 249 af 17.10.1995, s. 35), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/54/EF af 17. juni 2008 (EUT L 162 af 21.6.2008, s. 11). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 95/50/EF af 6. oktober 1995 om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (EFT L 249 af 17.10.1995, s. 35), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/54/EF af 17. juni 2008 (EUT L 162 af 21.6.2008, s. 11).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods (EUT L 260 af 30.9.2008, s. 13), senest ændret ved Kommissionens direktiv (EU) 2018/1846 af 23. november 2018 (EUT L 299 af 26.11.2018, s. 58).
  I forbindelse med denne aftale gælder følgende undtagelser fra direktiv 2008/68/EF i Schweiz: |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods (EUT L 260 af 30.9.2008, s. 13), senest ændret ved Kommissionens direktiv (EU) 2018/1846 af 23. november 2018 (EUT L 299 af 26.11.2018, s. 58).

I forbindelse med denne aftale gælder følgende undtagelser fra direktiv 2008/68/EF i Schweiz:

1.   Vejtransport

Undtagelser gældende for Schweiz i henhold til artikel 6, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods

RO – a – CH – 1

Emne: Transport af diesel- og fyringsolie med UN-nummer 1202 i tankcontainere.

Henvisning til bilag I, del I.1, til nævnte direktiv: 1.1.3.6 og 6.8.

Indhold i direktivets bilag: Undtagelser vedrørende mængden pr. transportenhed, bestemmelserne vedrørende tankenes konstruktion.

Den nationale lovgivnings indhold: Tankcontainere, som ikke er konstrueret i overensstemmelse med 6.8, men ifølge national lovgivning, og hvis kapacitet er på under eller lig med 1 210 l, og som anvendes til transport af fyringsolie eller dieselolie med UN-nummer 1202, kan være omfattet af undtagelserne i 1.1.3.6 ADR.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: tillæg 1, 1.1.3.6.3(b) og 6.14, til forordningen af 29. november 2002 om transport af farligt gods ad landevej (SDR; RS 741.621).

Udløbsdato: 1. januar 2023.

RO – a – CH – 2

Emne: Undtagelse fra kravet om, at der skal medbringes et transportdokument for visse mængder farligt gods som defineret i 1.1.3.6.

Henvisning til bilag I, del I.1, til nævnte direktiv: 1.1.3.6 og 5.4.1.

Indhold i direktivets bilag: Krav til transportdokument.

Den nationale lovgivnings indhold: Transport af udrensede tomme containere tilhørende transportkategori 4 og fyldte eller tomme gasflasker til iltapparater til brug for nødhjælpstjenester eller dykkerudstyr, forudsat at mængderne ikke overstiger de i punkt 1.1.3.6. fastsatte grænser, er ikke omfattet af forpligtelsen til at medføre det i punkt 5.4.1 fastsatte transportdokument.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Tillæg 1, 1.1.3.6.3(c), til forordningen af 29. november 2002 om transport af farligt gods ad landevej (SDR; RS 741.621).

Udløbsdato: 1. januar 2023.

RO – a – CH – 3

Emne: Transport af udrensede tomme tanke foretaget af virksomheder, der udfører service på lagerfaciliteter for vandforurenende væsker.

Henvisning til bilag I, del I.1, til nævnte direktiv: 6.5, 6.8, 8.2 og 9.

Indhold i direktivets bilag: Konstruktion, udstyr og inspektion af tanke og køretøjer; chaufføruddannelse.

Den nationale lovgivnings indhold: Køretøjer og udrensede tomme tanke/containere, der anvendes af virksomheder, som udfører service på lagerfaciliteter for vandforurenende væsker, til opbevaring af disse væsker, mens de faste tanke serviceres, er ikke omfattet af bestemmelserne om konstruktion, udrustning og inspektion og bestemmelserne om mærkning med orangefarvede fareskilte som fastsat af ADR. De er undergivet nogle særlige mærknings- og identifikationsbestemmelser, og chaufføren af køretøjet er ikke forpligtet til at have gennemført den i 8.2 foreskrevne uddannelse.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Tillæg 1, stk. 1.1.3.6.3.10, til forordningen af 29. november 2002 om transport af farligt gods ad landevej (SDR; RS 741.621).

Udløbsdato: 1. januar 2023.

Undtagelser gældende for Schweiz i henhold til artikel 6, stk. 2, litra b), nr. i), i direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods.

RO – bi – CH – 1

Emne: Transport af husholdningsaffald indeholdende farligt gods til bortskaffelsesanlæg.

Henvisning til bilag I, del I.1, til nævnte direktiv: 2, 4.1.10, 5.2 og 5.4.

Indhold i direktivets bilag: Klassificering, kombinationsemballage, mærkning og etikettering, dokumentation.

Den nationale lovgivnings indhold: Reglerne omfatter bestemmelser vedrørende forenklet klassificering af husholdningsaffald, der indeholder farligt (husholdnings-)gods, foretaget af en af de kompetente myndigheder anerkendt ekspert samt vedrørende anvendelse af egnede beholdere og uddannelse af chauffører. Husholdningsaffald, som eksperten ikke kan klassificere, må i små mængder med tydelige oplysninger på pakken og befordringsenheden transporteres til et behandlingsanlæg.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Tillæg 1, stk. 1.1.3.7, til forordningen af 29. november 2002 om transport af farligt gods ad landevej (SDR; RS 741.621).

Bemærkninger: Disse regler gælder kun for transport af husholdningsaffald, der indeholder farligt gods, mellem offentlige behandlingsanlæg og bortskaffelsesanlæg.

Udløbsdato: 1. januar 2023.

RO – bi – CH – 2

Emne: Returtransport af fyrværkeri.

Henvisning til bilag I, del I.1, til nævnte direktiv: 2.1.2 og 5.4

Indhold i direktivets bilag: Klassifikation og dokumentation

Den nationale lovgivnings indhold: For at lette returtransport af fyrværkeri med UN-numrene 0335, 0336 og 0337 fra detailsalg til leverandører påtænkes undtagelsesbestemmelser med hensyn til angivelse af nettomasse og produktklassificering i transportdokumentet.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Tillæg 1, stk. 1.1.3.8, til forordningen af 29. november 2002 om transport af farligt gods ad landevej (SDR; RS 741.621).

Bemærkninger: Det er praktisk taget umuligt at gennemføre en omfattende kontrol af det nøjagtige indhold i hver enkelt del af et usolgt produkt i hver pakning, når det gælder produkter bestemt for detailhandelen.

Udløbsdato: 1. januar 2023.

RO – bi – CH – 3

Emne: ADR-uddannelsesbevis for ture, hvis formål er at transportere køretøjer, der er brudt sammen, ture i forbindelse med reparation, ture i forbindelse med undersøgelse af tankkøretøjer/tanke og ture med tankkøretøjer foretaget af sagkyndige, der er ansvarlige for undersøgelsen af det pågældende køretøj.

Henvisning til bilag I, del I.1, til nævnte direktiv: 8.2.1.

Indhold i direktivets bilag: Førere af køretøjer skal gennemføre uddannelseskurser.

Den nationale lovgivnings indhold: ADR-uddannelse og certifikater kræves ikke ved ture i forbindelse med transport af køretøjer, der er brudt sammen, eller prøvekørsler i forbindelse med reparation, ture med det formål at undersøge tankkøretøjet eller køretøjets tank og ture foretaget af sagkyndige med ansvar for undersøgelsen af tankkøretøjer.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: EEC's (det føderale ministerium for miljø, transport, energi og telekommunikation) anvisninger af 30. september 2008 om transport af farligt gods ad vej.

Bemærkninger: I nogle tilfælde indeholder køretøjer, som er brudt sammen eller er under reparation, og tankkøretøjer ved den tekniske inspektion eller ved forberedelserne hertil stadig farligt gods.

Kravene i 1.3 og 8.2.3 finder stadig anvendelse.

Udløbsdato: 1. januar 2023.

2.   Jernbanetransport

Undtagelser gældende for Schweiz i henhold til artikel 6, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods

RA – a – CH – 1

Emne: Transport af diesel- og fyringsolie med UN-nummer 1202 i tankcontainere.

Henvisning til bilag II, del II.1, i nævnte direktiv: 6.8.

Indhold i direktivets bilag: Bestemmelser om konstruktion af tanke.

Den nationale lovgivnings indhold: Tankcontainere, som ikke er konstrueret i overensstemmelse med 6.8, men ifølge national lovgivning, og hvis kapacitet er på under eller lig med 1 210 l, og som anvendes til transport af fyringsolie eller dieselolie med UN-nummer 1202, er godkendte.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Bilag til DETEC-forordningen af 3. december 1996 om transport af farligt gods med jernbane og tovbaneanlæg (RSD, RS 742.401.6) og tillæg 1, kapitel 6.14, til forordningen af 29. november 2002 om transport af farligt gods ad vej (SDR, RS 741.621).

Udløbsdato: 1. januar 2023.

RA – a – CH – 2

Emne: Transportdokument.

Henvisning til bilag II, del II.1, i nævnte direktiv: 5.4.1.1.1.

Indhold i direktivets bilag: Krav om generelle oplysninger i transportdokumentet.

Den nationale lovgivnings indhold: Der kan anvendes en fællesbetegnelse i transportdokumentet, hvis en liste med de oplysninger, der kræves som nævnt ovenfor, ledsager det pågældende transportdokument.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Bilag til DETEC-forordningen af 3. december 1996 om transport af farligt gods med jernbane og tovbaneanlæg (RSD, RS 742.401.6).

Udløbsdato: 1. januar 2023.

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/35/EU af 16. juni 2010 om transportabelt trykbærende udstyr og om ophævelse af Rådets direktiv 76/767/EØF, 84/525/EØF, 84/526/EØF, 84/527/EØF og 1999/36/EF (EUT L 165 af 30.6.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/35/EU af 16. juni 2010 om transportabelt trykbærende udstyr og om ophævelse af Rådets direktiv 76/767/EØF, 84/525/EØF, 84/526/EØF, 84/527/EØF og 1999/36/EF (EUT L 165 af 30.6.2010, s. 1).

AFDELING 4 — RET TIL ADGANG TIL JERNBANEINFRASTRUKTUREN OG RET TIL AT UDFØRE TRANSITTRAFIK

| — | Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25).

| — | Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (EFT L 143 af 27.6.1995, s. 70). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (EFT L 143 af 27.6.1995, s. 70).

| — | Rådets direktiv 95/19/EF af 19. juni 1995 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af infrastrukturafgifter (EFT L 143 af 27.6.1995, s. 75). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 95/19/EF af 19. juni 1995 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af infrastrukturafgifter (EFT L 143 af 27.6.1995, s. 75).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (jernbanesikkerhedsdirektivet) (EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2014/88/EU af 9. juli 2014 (EUT L 201 af 10.7.2014, s. 9). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (jernbanesikkerhedsdirektivet) (EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2014/88/EU af 9. juli 2014 (EUT L 201 af 10.7.2014, s. 9).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/59/EF af 23. oktober 2007 om certificering af lokomotivførere, der fører lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 51), senest ændret ved Kommissionens direktiv (EU) 2016/882 af 1. juni 2016 (EUT L 146 af 3.6.2016, s. 22). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/59/EF af 23. oktober 2007 om certificering af lokomotivførere, der fører lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 51), senest ændret ved Kommissionens direktiv (EU) 2016/882 af 1. juni 2016 (EUT L 146 af 3.6.2016, s. 22).

| — | Kommissionens forordning (EF) nr. 653/2007 af 13. juni 2007 om anvendelse af et fælles europæisk format for sikkerhedscertifikater og ansøgningsdokumenter i henhold til artikel 10 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF og om gyldigheden af sikkerhedscertifikater udstedt efter direktiv 2001/14/EF (EUT L 153 af 14.6.2007, s. 9), ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 445/2011 af 10. maj 2011 (EUT L 122 af 11.5.2011, s. 22). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EF) nr. 653/2007 af 13. juni 2007 om anvendelse af et fælles europæisk format for sikkerhedscertifikater og ansøgningsdokumenter i henhold til artikel 10 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF og om gyldigheden af sikkerhedscertifikater udstedt efter direktiv 2001/14/EF (EUT L 153 af 14.6.2007, s. 9), ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 445/2011 af 10. maj 2011 (EUT L 122 af 11.5.2011, s. 22).

| — | Kommissionens beslutning 2007/756/EF af 9. november 2007 om vedtagelse af fælles specifikationer for det nationale køretøjsregister, som er omhandlet i artikel 14, stk. 4 og 5, i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF (EUT L 305 af 23.11.2007, s. 30), ændret ved Kommissionens afgørelse 2011/107/EU af 10. februar 2011 (EUT L 43 af 17.2.2011, s. 33). |
| --- | --- |

—

Kommissionens beslutning 2007/756/EF af 9. november 2007 om vedtagelse af fælles specifikationer for det nationale køretøjsregister, som er omhandlet i artikel 14, stk. 4 og 5, i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF (EUT L 305 af 23.11.2007, s. 30), ændret ved Kommissionens afgørelse 2011/107/EU af 10. februar 2011 (EUT L 43 af 17.2.2011, s. 33).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (omarbejdning) (EUT L 191 af 18.7.2008, s. 1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2014/38/EU af 10. marts 2014 (EUT L 70 af 11.3.2014, s. 20). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (omarbejdning) (EUT L 191 af 18.7.2008, s. 1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2014/38/EU af 10. marts 2014 (EUT L 70 af 11.3.2014, s. 20).

| — | Kommissionens beslutning 2009/965/EF af 30. november 2009 om det referencedokument, der er omhandlet i artikel 27, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (EUT L 341 af 22.12.2009, s. 1), ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2299 af 17. november 2015 (EUT L 324 af 10.12.2015, s. 15). |
| --- | --- |

—

Kommissionens beslutning 2009/965/EF af 30. november 2009 om det referencedokument, der er omhandlet i artikel 27, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (EUT L 341 af 22.12.2009, s. 1), ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2299 af 17. november 2015 (EUT L 324 af 10.12.2015, s. 15).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 36/2010 af 3. december 2009 om EF-modeller for lokomotivførerlicens, supplerende certifikater, bekræftede genparter af supplerende certifikater og ansøgningsformular til lokomotivførerlicens, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/59/EF (EUT L 13 af 19.1.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 36/2010 af 3. december 2009 om EF-modeller for lokomotivførerlicens, supplerende certifikater, bekræftede genparter af supplerende certifikater og ansøgningsformular til lokomotivførerlicens, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/59/EF (EUT L 13 af 19.1.2010, s. 1).

| — | Kommissionens afgørelse nr. 2010/713/EU af 9. november 2010 om de moduler til procedurer for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed og for EF-verifikation, der skal benyttes i tekniske specifikationer for interoperabilitet, som er vedtaget i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF (EUT L 319 af 4.12.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Kommissionens afgørelse nr. 2010/713/EU af 9. november 2010 om de moduler til procedurer for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed og for EF-verifikation, der skal benyttes i tekniske specifikationer for interoperabilitet, som er vedtaget i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF (EUT L 319 af 4.12.2010, s. 1).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 1158/2010 af 9. december 2010 om en fælles sikkerhedsmetode til vurdering af overholdelsen af kravene til opnåelse af jernbanesikkerhedscertifikater (EUT L 326 af 10.12.2010, s. 11). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 1158/2010 af 9. december 2010 om en fælles sikkerhedsmetode til vurdering af overholdelsen af kravene til opnåelse af jernbanesikkerhedscertifikater (EUT L 326 af 10.12.2010, s. 11).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 1169/2010 af 10. december 2010 om en fælles sikkerhedsmetode til vurdering af overholdelsen af kravene til opnåelse af jernbanesikkerhedscertifikater (EUT L 327 af 11.12.2010, s. 13). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 1169/2010 af 10. december 2010 om en fælles sikkerhedsmetode til vurdering af overholdelsen af kravene til opnåelse af jernbanesikkerhedscertifikater (EUT L 327 af 11.12.2010, s. 13).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 201/2011 af 1. marts 2011 om en model for erklæring af overensstemmelse med en godkendt jernbanekøretøjstype (EUT L 57 af 2.3.2011, s. 8). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 201/2011 af 1. marts 2011 om en model for erklæring af overensstemmelse med en godkendt jernbanekøretøjstype (EUT L 57 af 2.3.2011, s. 8).

| — | Kommissionens afgørelse 2011/275/EU af 26. april 2011 om en teknisk specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Infrastruktur i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (EUT L 126 af 14.5.2011, s. 53), ændret ved Kommissionens afgørelse 2012/464/EU af 23. juli 2012 (EUT L 217 af 14.8.2012, s. 20). |
| --- | --- |

—

Kommissionens afgørelse 2011/275/EU af 26. april 2011 om en teknisk specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Infrastruktur i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (EUT L 126 af 14.5.2011, s. 53), ændret ved Kommissionens afgørelse 2012/464/EU af 23. juli 2012 (EUT L 217 af 14.8.2012, s. 20).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 445/2011 af 10. maj 2011 om en ordning for certificering af enheder med ansvar for vedligeholdelse af godsvogne og om ændring af forordning (EF) nr. 653/2007 (EUT L 122 af 11.5.2011, s. 22). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 445/2011 af 10. maj 2011 om en ordning for certificering af enheder med ansvar for vedligeholdelse af godsvogne og om ændring af forordning (EF) nr. 653/2007 (EUT L 122 af 11.5.2011, s. 22).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 454/2011 af 5. maj 2011 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Trafiktelematik for persontrafikken i det transeuropæiske jernbanesystem (EUT L 123 af 12.5.2011, s. 11), senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/775 af 16. maj 2019 (EUT L 139I af 27.5.2019, s. 103). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 454/2011 af 5. maj 2011 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Trafiktelematik for persontrafikken i det transeuropæiske jernbanesystem (EUT L 123 af 12.5.2011, s. 11), senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/775 af 16. maj 2019 (EUT L 139I af 27.5.2019, s. 103).

| — | Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/665/EU af 4. oktober 2011 om det europæiske register over godkendte typer af jernbanekøretøjer (EUT L 264 af 8.10.2011, s. 32). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/665/EU af 4. oktober 2011 om det europæiske register over godkendte typer af jernbanekøretøjer (EUT L 264 af 8.10.2011, s. 32).

| — | Kommissionens afgørelse 2011/765/EU af 22. november 2011 om kriterier for anerkendelsen af uddannelsescentre, der er involveret i uddannelsen af lokomotivførere, om kriterier for anerkendelsen af eksaminatorer for lokomotivførere og om kriterier for afholdelsen af prøver i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/59/EF (EUT L 314 af 29.11.2011, s. 36). |
| --- | --- |

—

Kommissionens afgørelse 2011/765/EU af 22. november 2011 om kriterier for anerkendelsen af uddannelsescentre, der er involveret i uddannelsen af lokomotivførere, om kriterier for anerkendelsen af eksaminatorer for lokomotivførere og om kriterier for afholdelsen af prøver i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/59/EF (EUT L 314 af 29.11.2011, s. 36).

| — | Kommissionens afgørelse 2012/88/EU af 25. januar 2012 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for togkontrol- og kommunikationsdelsystemerne i det transeuropæiske jernbanesystem (EUT L 51 af 23.2.2012, s. 1), senest ændret ved Kommissionens afgørelse (EU) 2015/14 af 5. januar 2015 (EUT L 3 af 7.1.2015, s. 44). |
| --- | --- |

—

Kommissionens afgørelse 2012/88/EU af 25. januar 2012 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for togkontrol- og kommunikationsdelsystemerne i det transeuropæiske jernbanesystem (EUT L 51 af 23.2.2012, s. 1), senest ændret ved Kommissionens afgørelse (EU) 2015/14 af 5. januar 2015 (EUT L 3 af 7.1.2015, s. 44).

| — | Kommissionens afgørelse 2012/757/EU af 14. november 2012 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Drift og trafikstyring i jernbanesystemet i Den Europæiske Union og om ændring af beslutning 2007/756/EF (EUT L 345 af 15.12.2012, s. 1), ændret ved Kommissionens afgørelse 2013/710/EU af 2. december 2013 (EUT L 323 af 4.12.2013, s. 35).
  Følgende nationale regler som omhandlet i artikel 6 i det blandede udvalgs afgørelse nr. 2/2019 finder anvendelse i Schweiz:






  — | CH-TSI OPE-001: Jernbanedriftsprocedure: registrering af den mundtlige kommunikation (ETF-GI) (denne regel er potentielt ikke forenelig med afgørelse 2012/757/EU og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- | --- |

—

Kommissionens afgørelse 2012/757/EU af 14. november 2012 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Drift og trafikstyring i jernbanesystemet i Den Europæiske Union og om ændring af beslutning 2007/756/EF (EUT L 345 af 15.12.2012, s. 1), ændret ved Kommissionens afgørelse 2013/710/EU af 2. december 2013 (EUT L 323 af 4.12.2013, s. 35).

Følgende nationale regler som omhandlet i artikel 6 i det blandede udvalgs afgørelse nr. 2/2019 finder anvendelse i Schweiz:

—

CH-TSI OPE-001: Jernbanedriftsprocedure: registrering af den mundtlige kommunikation (ETF-GI) (denne regel er potentielt ikke forenelig med afgørelse 2012/757/EU og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI OPE-002: Jernbanedriftsprocedure: kommunikationsmetode (denne regel er potentielt ikke forenelig med afgørelse 2012/757/EU og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-002: Jernbanedriftsprocedure: kommunikationsmetode (denne regel er potentielt ikke forenelig med afgørelse 2012/757/EU og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI OPE-003: Jernbanedriftsprocedure: »driftssprog«
  (denne regel er potentielt ikke forenelig med afgørelse 2012/757/EU og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-003: Jernbanedriftsprocedure: »driftssprog«
  (denne regel er potentielt ikke forenelig med afgørelse 2012/757/EU og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI OPE-004: Jernbanedriftsprocedure: nødopkald (denne regel er potentielt ikke forenelig med afgørelse 2012/757/EU og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-004: Jernbanedriftsprocedure: nødopkald (denne regel er potentielt ikke forenelig med afgørelse 2012/757/EU og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 1078/2012 af 16. november 2012 om en fælles sikkerhedsmetode for overvågning, der skal anvendes af jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere efter modtagelse af et sikkerhedscertifikat eller en sikkerhedsgodkendelse og af enheder med ansvar for vedligeholdelsen (EUT L 320 af 17.11.2012, s. 8). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 1078/2012 af 16. november 2012 om en fælles sikkerhedsmetode for overvågning, der skal anvendes af jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere efter modtagelse af et sikkerhedscertifikat eller en sikkerhedsgodkendelse og af enheder med ansvar for vedligeholdelsen (EUT L 320 af 17.11.2012, s. 8).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 321/2013 af 13. marts 2013 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for godsvogne i delsystemet Rullende materiel til jernbanesystemet i Den Europæiske Union og om ophævelse af beslutning 2006/861/EF (EUT L 104 af 12.4.2013, s. 1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2015/924 af 8. juni 2015 (EUT L 150 af 17.6.2015, s. 10). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 321/2013 af 13. marts 2013 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for godsvogne i delsystemet Rullende materiel til jernbanesystemet i Den Europæiske Union og om ophævelse af beslutning 2006/861/EF (EUT L 104 af 12.4.2013, s. 1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2015/924 af 8. juni 2015 (EUT L 150 af 17.6.2015, s. 10).

| — | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 402/2013 af 30. april 2013 om den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering og ophævelse af forordning (EF) nr. 352/2009 (EUT L 121 af 3.5.2013, s. 8), som ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1136 af 13. juli 2015 (EUT L 185 af 14.7.2015, s. 6). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 402/2013 af 30. april 2013 om den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering og ophævelse af forordning (EF) nr. 352/2009 (EUT L 121 af 3.5.2013, s. 8), som ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1136 af 13. juli 2015 (EUT L 185 af 14.7.2015, s. 6).

| — | Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/880/EU af 26. november 2014 om de fælles specifikationer for infrastrukturregistret for jernbaner og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/633/EU (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 489). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/880/EU af 26. november 2014 om de fælles specifikationer for infrastrukturregistret for jernbaner og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/633/EU (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 489).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 af 18. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for tilgængelighed for handicappede og bevægelseshæmmede personer i EU's jernbanesystem (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 1), ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/772 af 16. maj 2019 (EUT L 139I af 27.5.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 af 18. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for tilgængelighed for handicappede og bevægelseshæmmede personer i EU's jernbanesystem (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 1), ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/772 af 16. maj 2019 (EUT L 139I af 27.5.2019, s. 1).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 1301/2014 af 18. november 2014 om de tekniske specifikationer for interoperabilitet gældende for delsystemet Energi i EU's jernbanenet (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 179), ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/868 af 13. juni 2018 (EUT L 149 af 14.6.2018, s. 16). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 1301/2014 af 18. november 2014 om de tekniske specifikationer for interoperabilitet gældende for delsystemet Energi i EU's jernbanenet (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 179), ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/868 af 13. juni 2018 (EUT L 149 af 14.6.2018, s. 16).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 1302/2014 af 18. november 2014 om en teknisk specifikation for interoperabilitet gældende for lokomotiver og rullende materiel til passagertog i delsystemet Rullende materiel til jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 228), senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/868 af 13. juni 2018 (EUT L 149 af 14.6.2018, s. 16).
  Følgende nationale regler som omhandlet i artikel 6 i det blandede udvalgs afgørelse nr. 2/2019 finder anvendelse i Schweiz:






  — | CH-TSI LOC&PAS-001: Strømaftagerhovedets bredde |
| --- | --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 1302/2014 af 18. november 2014 om en teknisk specifikation for interoperabilitet gældende for lokomotiver og rullende materiel til passagertog i delsystemet Rullende materiel til jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 228), senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/868 af 13. juni 2018 (EUT L 149 af 14.6.2018, s. 16).

Følgende nationale regler som omhandlet i artikel 6 i det blandede udvalgs afgørelse nr. 2/2019 finder anvendelse i Schweiz:

—

CH-TSI LOC&PAS-001: Strømaftagerhovedets bredde

| — | CH-TSI LOC&PAS-002: Smalt diagonalspor/attest for kørsel i sporskifte |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-002: Smalt diagonalspor/attest for kørsel i sporskifte

| — | CH-TSI LOC&PAS-003: Lille radius r < 250 m |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-003: Lille radius r < 250 m

| — | CH-TSI LOC&PAS-004: Forskydning af sporet |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-004: Forskydning af sporet

| — | CH-TSI LOC&PAS 005: Overhøjdeunderskud |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS 005: Overhøjdeunderskud

| — | CH-TSI LOC&PAS-006: Typegodkendelse af rullende materiel med kurvestyring i serie N |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-006: Typegodkendelse af rullende materiel med kurvestyring i serie N

| — | CH-TSI LOC&PAS-007: Hjulringssmører |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-007: Hjulringssmører

| — | CH-TSI LOC&PAS-009: Udstødningsemissioner fra køretøjer med termisk motor (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-009: Udstødningsemissioner fra køretøjer med termisk motor (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-010: Optisk advarselssignal på den forreste del af toget: 3 x rødt |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-010: Optisk advarselssignal på den forreste del af toget: 3 x rødt

| — | CH-TSI LOC&PAS-011: Begrænsning af trækkraft |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-011: Begrænsning af trækkraft

| — | CH-TSI LOC&PAS-012: Admittans |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-012: Admittans

| — | CH-TSI LOC&PAS 013: Interaktion pantograf/køreledning |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS 013: Interaktion pantograf/køreledning

| — | CH-TSI LOC&PAS-014: Overensstemmelse med togdetekteringssystemet |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-014: Overensstemmelse med togdetekteringssystemet

| — | CH-TSI LOC&PAS-017: Fritrumsprofil |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-017: Fritrumsprofil

| — | CH-TSI LOC&PAS-018: Mindste kurveradius |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-018: Mindste kurveradius

| — | CH-TSI LOC&PAS-019: »Non leading input«-signal for det forreste køretøj (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-019: »Non leading input«-signal for det forreste køretøj (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-020: »Sleeping input«-signal ved styring af sammenkoblede togsæt (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-020: »Sleeping input«-signal ved styring af sammenkoblede togsæt (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-022: Nulstilling af nødbremsen (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-022: Nulstilling af nødbremsen (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-025: Sikring af frakoblingsanordningen for ETCS-udstyr ombord (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-025: Sikring af frakoblingsanordningen for ETCS-udstyr ombord (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-026: Forbud mod SIGNUM/ZUB på køretøjer med ERTMS/ETCS Baseline 3 |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-026: Forbud mod SIGNUM/ZUB på køretøjer med ERTMS/ETCS Baseline 3

| — | CH-TSI LOC&PAS-027: Manuel radiofjernstyring ved rangering (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-027: Manuel radiofjernstyring ved rangering (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-028: Fritrumsprofil, døre |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-028: Fritrumsprofil, døre

| — | CH-TSI LOC&PAS-029: Sikkerhed ved afsporing Y/Q |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-029: Sikkerhed ved afsporing Y/Q

| — | CH-TSI LOC&PAS-030: Anvendelse af bremsesystem uden friktion |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-030: Anvendelse af bremsesystem uden friktion

| — | CH-TSI LOC&PAS-031: Sikker udkobling af trækkraft (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-031: Sikker udkobling af trækkraft (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-035: Tilstrækkelig bremsekraft ved nødbremsning (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-035: Tilstrækkelig bremsekraft ved nødbremsning (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-037: ETCS driftsbremse (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-037: ETCS driftsbremse (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) nr. 1302/2014 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 1303/2014 af 18. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for sikkerhed i jernbanetunneller i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 394). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 1303/2014 af 18. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for sikkerhed i jernbanetunneller i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 394).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 1304/2014 af 26. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for støj i delsystemet Rullende materiel, om ændring af beslutning 2008/232/EF og om ophævelse af beslutning 2011/229/EU (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 421). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 1304/2014 af 26. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for støj i delsystemet Rullende materiel, om ændring af beslutning 2008/232/EF og om ophævelse af beslutning 2011/229/EU (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 421).

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 1305/2014 af 11. december 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Trafiktelematik for godstrafikken i jernbanesystemet i Den Europæiske Union og om ophævelse af forordning (EF) nr. 62/2006 (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 438), senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/778 af 16. maj 2019 (EUT L 139I af 27.5.2019, s. 356). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 1305/2014 af 11. december 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Trafiktelematik for godstrafikken i jernbanesystemet i Den Europæiske Union og om ophævelse af forordning (EF) nr. 62/2006 (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 438), senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/778 af 16. maj 2019 (EUT L 139I af 27.5.2019, s. 356).

| — | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/171 af 4. februar 2015 om visse aspekter af proceduren for udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (EUT L 29 af 5.2.2015, s. 3). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/171 af 4. februar 2015 om visse aspekter af proceduren for udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (EUT L 29 af 5.2.2015, s. 3).

| — | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/909 af 12. juni 2015 om bestemmelser for beregning af de omkostninger, der påløber direkte som følge af jernbanedriften (EUT L 148 af 13.6.2015, s. 17). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/909 af 12. juni 2015 om bestemmelser for beregning af de omkostninger, der påløber direkte som følge af jernbanedriften (EUT L 148 af 13.6.2015, s. 17).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 af 11. maj 2016 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 138 af 26.5.2016, s. 44). Kun følgende bestemmelser finder anvendelse i Schweiz: artikel 7 (stk. 1-3), 8-10, 12, 15, 17, 21 (med undtagelse af stk. 7), 22-25, 27-42, 44, 45 og 49 samt bilag II, III og IV. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 af 11. maj 2016 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 138 af 26.5.2016, s. 44). Kun følgende bestemmelser finder anvendelse i Schweiz: artikel 7 (stk. 1-3), 8-10, 12, 15, 17, 21 (med undtagelse af stk. 7), 22-25, 27-42, 44, 45 og 49 samt bilag II, III og IV.

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 af 11. maj 2016 om jernbanesikkerhed (EUT L 138 af 26.5.2016, s. 102). Kun følgende bestemmelser finder anvendelse i Schweiz: artikel 9, 10 (med undtagelse af stk. 7), 13, 14 og 17 samt bilag III. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 af 11. maj 2016 om jernbanesikkerhed (EUT L 138 af 26.5.2016, s. 102). Kun følgende bestemmelser finder anvendelse i Schweiz: artikel 9, 10 (med undtagelse af stk. 7), 13, 14 og 17 samt bilag III.

| — | Kommissionens forordning (EU) 2016/919 af 27. maj 2016 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for togkontrol- og kommunikationsdelsystemerne i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 158 af 15.6.2016, s. 1).
  Følgende nationale regler som omhandlet i artikel 6 i det blandede udvalgs afgørelse nr. 2/2019 finder anvendelse i Schweiz:






  — | CH-TSI CCS-003: Aktivering/deaktivering af transmissionen af pakke 44 til ZUB/SIGNUM |
| --- | --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) 2016/919 af 27. maj 2016 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for togkontrol- og kommunikationsdelsystemerne i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 158 af 15.6.2016, s. 1).

Følgende nationale regler som omhandlet i artikel 6 i det blandede udvalgs afgørelse nr. 2/2019 finder anvendelse i Schweiz:

—

CH-TSI CCS-003: Aktivering/deaktivering af transmissionen af pakke 44 til ZUB/SIGNUM

| — | CH-TSI CCS-005: Attest for tjenestekvalitet for GSM-R-datatransmission (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-005: Attest for tjenestekvalitet for GSM-R-datatransmission (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI CCS-006: Tab af signalet »non leading permitted« i funktionstilstanden »Non leading«
  (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-006: Tab af signalet »non leading permitted« i funktionstilstanden »Non leading«
  (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI CCS-007: Regel vedrørende bremsekurve for ERTMS/ETCS Baseline 2 |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-007: Regel vedrørende bremsekurve for ERTMS/ETCS Baseline 2

| — | CH-TSI CCS-008: Minimal implementering af »Change Requests«
  (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-008: Minimal implementering af »Change Requests«
  (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI CCS-011: Euroloop |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-011: Euroloop

| — | CH-TSI CCS-015: Samtidig håndtering af to GSM-R-datakanaler |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-015: Samtidig håndtering af to GSM-R-datakanaler

| — | CH-TSI CCS-016: Anvendelse af landespecifikke parametre og funktioner (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-016: Anvendelse af landespecifikke parametre og funktioner (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI CCS-018: Forbud mod niveau STM/NTC til ZUB/SIGNUM |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-018: Forbud mod niveau STM/NTC til ZUB/SIGNUM

| — | CH-TSI CCS-019: Automatisk erhvervelse og visning af togdata (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-019: Automatisk erhvervelse og visning af togdata (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI CCS-022: Bakkørsel i funktionstilstand »Unfitted« |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-022: Bakkørsel i funktionstilstand »Unfitted«

| — | CH-TSI CCS-023: Visning af tekstbeskeder |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-023: Visning af tekstbeskeder

| — | CH-TSI CCS-024: Togets oplysninger: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-024: Togets oplysninger: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI CCS-026: Onlineovervågning af strækningsudstyret fra køretøjet |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-026: Onlineovervågning af strækningsudstyret fra køretøjet

| — | CH-TSI CCS-032: Registrering af tognummeret for ETCS-udstyr ombord og CabRadio GSM-R (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-032: Registrering af tognummeret for ETCS-udstyr ombord og CabRadio GSM-R (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI CCS-033: GSM-R Voice-funktionaliteter (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-033: GSM-R Voice-funktionaliteter (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI CCS-034: Funktionstilstand »Non Leading« |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-034: Funktionstilstand »Non Leading«

| — | CH-TSI CCS-035: Tekst til afbildning på DMI (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-035: Tekst til afbildning på DMI (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-TSI CCS-038: Meddelelse om en væsentlig udvidelse af odometerets sikkerhedsinterval (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-038: Meddelelse om en væsentlig udvidelse af odometerets sikkerhedsinterval (denne regel er potentielt ikke forenelig med forordning (EU) 2016/919 og skal tages op til fornyet overvejelse inden den 31. december 2020)

| — | CH-CSM-RA-001: Sikkerhedskoncept for opnåelse af ETCS-godkendelse i Schweiz |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-001: Sikkerhedskoncept for opnåelse af ETCS-godkendelse i Schweiz

| — | CH-CSM-RA-002: Krav til hastigheder over 200 km/t. |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-002: Krav til hastigheder over 200 km/t.

| — | CH-CSM-RA-003: Kvalitet af togdata |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-003: Kvalitet af togdata

| — | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/545 af 4. april 2018 om praktiske bestemmelser for jernbanekøretøjsgodkendelses- og jernbanekøretøjstypegodkendelsesprocessen i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 (EUT L 90 af 6.4.2018, s. 66). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/545 af 4. april 2018 om praktiske bestemmelser for jernbanekøretøjsgodkendelses- og jernbanekøretøjstypegodkendelsesprocessen i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 (EUT L 90 af 6.4.2018, s. 66).

| — | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/761 af 16. februar 2018 om fastsættelse af fælles sikkerhedsmetoder for nationale sikkerhedsmyndigheders tilsyn efter udstedelse af et EU-sikkerhedscertifikat eller en sikkerhedsgodkendelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EU) nr. 1077/2012 (EUT L 129 af 25.5.2018, s. 16). |
| --- | --- |

—

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/761 af 16. februar 2018 om fastsættelse af fælles sikkerhedsmetoder for nationale sikkerhedsmyndigheders tilsyn efter udstedelse af et EU-sikkerhedscertifikat eller en sikkerhedsgodkendelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EU) nr. 1077/2012 (EUT L 129 af 25.5.2018, s. 16).

| — | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/762 af 8. marts 2018 om fastlæggelse af fælles sikkerhedsmetoder vedrørende krav til sikkerhedsledelsessystemer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EU) nr. 1158/2010 og (EU) nr. 1169/2010 (EUT L 129 af 25.5.2018, s. 26). |
| --- | --- |

—

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/762 af 8. marts 2018 om fastlæggelse af fælles sikkerhedsmetoder vedrørende krav til sikkerhedsledelsessystemer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EU) nr. 1158/2010 og (EU) nr. 1169/2010 (EUT L 129 af 25.5.2018, s. 26).

| — | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/763 af 9. april 2018 om praktiske ordninger for udstedelse af EU-sikkerhedscertifikater til jernbanevirksomheder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 653/2007 (EUT L 129 af 25.5.2018, s. 49). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/763 af 9. april 2018 om praktiske ordninger for udstedelse af EU-sikkerhedscertifikater til jernbanevirksomheder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 653/2007 (EUT L 129 af 25.5.2018, s. 49).

| — | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/250 af 12. februar 2019 om skabelonerne for »EF«-erklæringer og attester for jernbaneinteroperabilitetskomponenter og -delsystemer, modellen for erklæring om overensstemmelse med en godkendt jernbanekøretøjstype, »EF«-verifikationsprocedurerne for delsystemer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EU) nr. 201/2011 (EUT L 42 af 13.2.2019, s. 9.). |
| --- | --- |

—

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/250 af 12. februar 2019 om skabelonerne for »EF«-erklæringer og attester for jernbaneinteroperabilitetskomponenter og -delsystemer, modellen for erklæring om overensstemmelse med en godkendt jernbanekøretøjstype, »EF«-verifikationsprocedurerne for delsystemer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EU) nr. 201/2011 (EUT L 42 af 13.2.2019, s. 9.).

| — | Kommissionens henstilling (EU) 2019/780 af 16. maj 2019 om praktiske ordninger for udstedelse af sikkerhedsgodkendelser til infrastrukturforvaltere (EUT L 139I af 27.5.2019, s. 390). |
| --- | --- |

—

Kommissionens henstilling (EU) 2019/780 af 16. maj 2019 om praktiske ordninger for udstedelse af sikkerhedsgodkendelser til infrastrukturforvaltere (EUT L 139I af 27.5.2019, s. 390).

AFDELING 5 — ANDRE OMRÅDER

| — | Rådets direktiv 92/82/EØF af 19. oktober 1992 om indbyrdes tilnærmelse af punktafgiftssatserne for mineralolier (EFT L 316 af 31.10.1992, s. 19). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 92/82/EØF af 19. oktober 1992 om indbyrdes tilnærmelse af punktafgiftssatserne for mineralolier (EFT L 316 af 31.10.1992, s. 19).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/54/EF af 29. april 2004 om minimumssikkerhedskrav for tunneler i det transeuropæiske vejnet (EUT L 167 af 30.4.2004, s. 39). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/54/EF af 29. april 2004 om minimumssikkerhedskrav for tunneler i det transeuropæiske vejnet (EUT L 167 af 30.4.2004, s. 39).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/96/EF af 19. november 2008 om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed (EUT L 319 af 29.11.2008, s. 59). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/96/EF af 19. november 2008 om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed (EUT L 319 af 29.11.2008, s. 59).

---

Berigtigelser

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/58

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1776 af 9. oktober 2019 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 280 af 31. oktober 2019
  )

Side 1030, Schweiz, fjerde kolonne:

I stedet for:

I stedet for

»Bern«

læses:

læses

»Delémont«.

---

| 17.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 13/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 13/59

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1776 af 9. oktober 2019 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 280 af 31. oktober 2019
  )

Side 10, Indholdsfortegnelsen, bilag 7:

I stedet for:

I stedet for

»(Reserveret til eventuel senere brug i det harmoniserede system)«

læses:

læses

»(Reserveret til eventuel senere brug)«.

---