# Az Európai Unió L 350/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 350 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. december 12. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 350

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. december 12.

---

| Tartalom | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 3/2006 határozata (2006. szeptember 27.) a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának (CTA) pénzügyi szabályzatáról | 1 |
| | * | Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 4/2006 határozata (2006. szeptember 27.) a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának (CTA) alapszabályáról és eljárási szabályzatáról | 10 |
| | * | Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 5/2006 határozata (2006. szeptember 27.) a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja (CTA) személyzeti szabályzatáról | 13 |

Tartalom

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

*

Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 3/2006 határozata (2006. szeptember 27.) a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának (CTA) pénzügyi szabályzatáról

1

*

Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 4/2006 határozata (2006. szeptember 27.) a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának (CTA) alapszabályáról és eljárási szabályzatáról

10

*

Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 5/2006 határozata (2006. szeptember 27.) a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja (CTA) személyzeti szabályzatáról

13

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

| 12.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 350/1

---

AZ AKCS–EK NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK 3/2006 HATÁROZATA

(2006. szeptember 27.)

a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának (CTA) pénzügyi szabályzatáról

(2006/877/EK)

AZ AKCS–EK NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás) és különösen annak III. melléklete 3. cikke bekezdésének b) és d) pontjára (1),

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, a 2000. június 23-i, Cotonou-ban (Benin) aláírt, az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve alapján nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és adminisztrációjáról, továbbá az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló, 2000. szeptember 18-i belső megállapodásra (2),

tekintettel a 9. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 2003. március 27-i pénzügyi szabályzatra (3),

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának egyetértésével kidolgozott bizottsági javaslatra,

mivel:

| (1) | A Megállapodás III. melléklete 3. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében a Nagykövetek Bizottságának a Megállapodás aláírását követően meg kell állapítania a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának (a továbbiakban: a Központ) pénzügyi szabályzatát. |
| --- | --- |

(1)

A Megállapodás III. melléklete 3. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében a Nagykövetek Bizottságának a Megállapodás aláírását követően meg kell állapítania a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának (a továbbiakban: a Központ) pénzügyi szabályzatát.

| (2) | A Megállapodás III. melléklete 3. cikke (4) bekezdésének d) pontja értelmében a Nagykövetek Bizottságának a Megállapodás aláírását követően meg kell állapítania a Központ költségvetésének elfogadásához szükséges eljárásokat, |
| --- | --- |

(2)

A Megállapodás III. melléklete 3. cikke (4) bekezdésének d) pontja értelmében a Nagykövetek Bizottságának a Megállapodás aláírását követően meg kell állapítania a Központ költségvetésének elfogadásához szükséges eljárásokat,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS ELVEK

1. SZAKASZ

Az egységesség, a teljesség, az egyensúly és az elszámolási egység elvei

1. cikk

(1)   A Központ valamennyi bevételi és kiadási tétele szerepel az egyes pénzügyi évekre megállapított, költségkalkulációt tartalmazó éves munkaprogramon alapuló előirányzatokban, és azokat fel kell tüntetni a költségvetésben.

(2)   A költségvetésben feltüntetett bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

2. cikk

A költségvetést euróban kell megállapítani és végrehajtani, és az elszámolásokat is euróban kell vezetni. Ugyanakkor a Központnak – gazdálkodási okokból – jogában áll a műveleteket az EU-tagállamok és az AKCS-államok nemzeti pénznemeiben végrehajtani.

3. cikk

(1)   A bevételek magukban foglalják az Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az EFA) hozzájárulását, a fizetésekből, bérekből és a Központ által folyósított egyéb javadalmazásokból adóként levont összegeket és különféle más bevételeket.

(2)   A bevételek tartalmazhatják más támogatóknak a Központ költségvetéséhez való hozzájárulásait is.

(3)   A Központ kezelheti harmadik feleknek a Megállapodás III. mellékletében meghatározott tevékenységek társfinanszírozására szánt forrásait is. Az e források kezelésére vonatkozó pénzügyi szabályokat e határozat 34. cikke tartalmazza.

4. cikk

A becsült kiadások tartalmazzák az igazgatási és működési kiadásokat. A költségvetésben egyértelműen el kell különíteni ezeket.

5. cikk

(1)   A pénzügyi év január 1-jétől december 31-ig tart.

(2)   A költségvetésbe bejegyzett előirányzatok egy pénzügyi év idejére érvényesek.

Ugyanakkor a valamely pénzügyi évben megfelelően lekötött, de az adott év december 31-ig ki nem fizetett előirányzatok automatikusan átkerülnek a következő pénzügyi évbe. A következő pénzügyi évre átvitt előirányzatokat megkülönböztethető módon kell feltüntetni a folyó évre vonatkozó elszámolásban.

A valamely pénzügyi év végén visszavont előirányzatoknak át kell kerülniük a Megállapodásban a Központ számára előirányzott ötéves keretbe.

(3)   A Megállapodás minden egyes pénzügyi jegyzőkönyvének lejártával a már lekötött, de még ki nem fizetett előirányzatokat automatikusan át kell vinni a Megállapodás következő pénzügyi jegyzőkönyvébe. A Megállapodás lejártáig lekötött, de még ki nem fizetett előirányzatokat csak az aktuális és a következő Megállapodás közötti átmeneti időszakra, vagy adott esetben a tizenkét hónapos elszámolási időszakra kell átvinni.

(4)   Ha egy pénzügyi év kezdetén még nincs véglegesen elfogadott költségvetés, az igazgató a Központ folyamatos működésének biztosítása érdekében engedélyezheti a havi kiadásokat azzal a feltétellel, hogy azok nem haladják meg az előző pénzügyi év költségvetésének megfelelő jogcímcsoportja szerinti előirányzatok egy tizenkettedét.

Ami azonban az előző pénzügyi év költségvetése által jóváhagyott, előzetesen fizetendő negyedéves működési kiadásokat illeti, a kötelezettségvállalási műveletek jogcímcsoportonként végrehajthatók, amennyiben azok nem haladják meg az előző pénzügyi évre jóváhagyott előirányzatok végösszegének negyedét.

2. SZAKASZ

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve

6. cikk

(1)   A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban, azaz a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvei alapján kell felhasználni.

(2)   A gazdaságosság elve megköveteli, hogy a források a megfelelő időben, a lehető legköltséghatékonyabb módon, továbbá megfelelő mennyiségben és minőségben álljanak rendelkezésre.

A hatékonyság elve az igénybe vett források és az elért eredmények közötti egyenes arányosságra vonatkozik.

Az eredményesség elve a konkrét kitűzött célok megvalósítására és a tervezett eredmények elérésére vonatkozik.

(3)   A célkitűzéseket egyértelműen kell meghatározni, és megvalósításukat mérhető mutatókkal kell ellenőrizni. Adott esetben az EFA forrásaiból finanszírozandó projekteknek előzetes értékelésekre kell támaszkodniuk. Ezen értékelések eredményének a Központ által az EFA-ból kért éves hozzájárulás alátámasztásául szerepelniük kell a Bizottsághoz benyújtott dokumentumokban.

II. FEJEZET

A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA

7. cikk

(1)   Az átfogó stratégiai dokumentum keretében és a pénzügyi jegyzőkönyvben a Központ számára elkülönített általános költségvetés korlátain belül az igazgató elkészíti az éves munkaprogram és a költségvetés tervezetét. A tervezeteket az igazgatótanács legkésőbb a végrehajtási évet megelőző év július 1-jéig jóváhagyja, majd azokat elfogadásra benyújtja a Nagykövetek Bizottságának.

(2)   A Központ az éves munkaprogram- és a költségvetési tervezet egy-egy példányát továbbítja a Bizottságnak, amely elindítja a jóváhagyásukhoz szükséges közösségi eljárásokat.

(3)   A költségvetés lekötés céljára rendelkezésre áll attól a naptól kezdődően, amelyen a közösségi hatóság meghozza az EFA-tól kért hozzájárulás finanszírozására vonatkozó határozatot. A Központot tájékoztatják az említett határozatról.

8. cikk

(1)   Az EFA hozzájárulásának kifizetésére vonatkozó szabályokat a Bizottság és a Központ által aláírt támogatási szerződésben kell megállapítani.

(2)   A Központ ellenőrzött pénzügyi kimutatások alapján visszatéríti az EFA-nak az előző pénzügyi években a törölt előirányzatokra adott hozzájárulásokat.

(3)   A költségvetés címekre (költségvetési megnevezésekre), fejezetekre, jogcímcsoportokra és tételekre tagolódik, a bevételek és kiadások természetének vagy rendeltetési céljának megfelelően.

9. cikk

Az igazgató szükség szerint pótköltségvetési vagy költségvetés-módosítási tervezetet nyújt be, amelyet az eredeti becsléseket tartalmazó költségvetéssel azonos formában és ugyanazon eljárásoknak megfelelően kell megállapítani.

III. FEJEZET

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

10. cikk

(1)   Az igazgató biztosítja, hogy a költségvetés az igazgató saját hatáskörében és az elkülönített előirányzatok keretén belül kerül végrehajtásra. Az igazgató gazdálkodásáról az igazgatótanácsnak jelentést tesz.

(2)   Az igazgatónak a 6. cikkben említett hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználnia a költségvetési előirányzatokat.

11. cikk

(1)   Bevétel vagy kiadás kizárólag a megfelelő költségvetési jogcímcsoporthoz való hozzárendelésével eszközölhető.

A kiadások lekötésére vagy engedélyezésére nem kerülhet sor az érintett pénzügyi évre engedélyezett vagy a megelőző pénzügyi évről átvitt előirányzatokat meghaladó mértékben.

(2)   A bevételeket és kiadásokat maradéktalanul, bármilyen egymáshoz képest történő kiigazítás nélkül kell bevezetni az elszámolásba.

E szabálytól eltérve, az engedélyezett összegekből le kell vonni az alábbiakat:

| a) | szerződésben részt vevő félre kirótt bírságok; |
| --- | --- |

a)

szerződésben részt vevő félre kirótt bírságok;

| b) | a tévesen kifizetett összegek kiigazítása, ami történhet levonással, az azon fejezet, jogcímcsoport és pénzügyi év tekintetében történő következő érvényesítés alkalmával, amelynek vonatkozásában a többletkifizetésre sor került; |
| --- | --- |

b)

a tévesen kifizetett összegek kiigazítása, ami történhet levonással, az azon fejezet, jogcímcsoport és pénzügyi év tekintetében történő következő érvényesítés alkalmával, amelynek vonatkozásában a többletkifizetésre sor került;

| c) | az azonos típusú cikkek beszerzésekor részben becserélt járművek, felszerelések és berendezések értéke; az elszámolásban a nettó beszerzési árat kell feltüntetni mint leltárértékelési célra szolgáló eredeti költséget; |
| --- | --- |

c)

az azonos típusú cikkek beszerzésekor részben becserélt járművek, felszerelések és berendezések értéke; az elszámolásban a nettó beszerzési árat kell feltüntetni mint leltárértékelési célra szolgáló eredeti költséget;

| d) | a számlákból levont árengedmények. |
| --- | --- |

d)

a számlákból levont árengedmények.

Szintén e szabálytól eltérve, az eredeti kiadással azonos tarifán (tételen) belül az alábbi összegek újrafelhasználhatók:

| a) | tévesen kifizetett összegek visszatérítései; |
| --- | --- |

a)

tévesen kifizetett összegek visszatérítései;

| b) | befolyt biztosítási kifizetések; |
| --- | --- |

b)

befolyt biztosítási kifizetések;

| c) | járművek, berendezések és létesítmények lecserélése alkalmával azok eladásából származó bevételek; |
| --- | --- |

c)

járművek, berendezések és létesítmények lecserélése alkalmával azok eladásából származó bevételek;

| d) | kiadványok és filmek értékesítéséből származó bevételek; |
| --- | --- |

d)

kiadványok és filmek értékesítéséből származó bevételek;

| e) | a költségvetés végrehajtása során az átváltási árfolyamban tapasztalt egyenlőtlenségek ellentételezhetők. A végeredmény – akár pozitív, akár negatív – szerepel a pénzügyi kimutatásban. |
| --- | --- |

e)

a költségvetés végrehajtása során az átváltási árfolyamban tapasztalt egyenlőtlenségek ellentételezhetők. A végeredmény – akár pozitív, akár negatív – szerepel a pénzügyi kimutatásban.

12. cikk

Az egyik címből a másik címbe történő átcsoportosításokat jóváhagyásra be kell nyújtani az igazgatótanácsnak. Az egyik fejezetből a másik fejezetbe történő, vagy a fejezeteken belül a jogcímcsoportok közötti átcsoportosításokról az igazgató dönt, aki erről tájékoztatja az igazgatótanácsot.

13. cikk

A Központ bevételei a Központ nevére nyitott számlára vagy számlákra érkeznek.

IV. FEJEZET

PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉS

14. cikk

(1)   Az igazgatótanács által kinevezett pénzügyi ellenőr felel a kötelezettségvállalások előzetes jóváhagyásáért, továbbá valamenynyi kiadási és bevételi tétel, valamint előleg engedélyezéséért.

(2)   A pénzügyi ellenőr a nemzetközi szervezetek pénzügyi szabályzatai és a pénzügyi ellenőrzés területén igazolt tapasztalattal rendelkezik.

(3)   A pénzügyi ellenőrre a Központ személyzetének alkalmazási feltételei vonatkoznak. Ekképpen – adminisztratív célból – a Központ igazgatójának tesz jelentést. Ugyanakkor minden fegyelmi eljárással, felfüggesztéssel, a szolgálati jogviszony megszüntetésével vagy bírósági eljárással kapcsolatos intézkedést az igazgatótanácsnak kell elfogadnia, az igazgató indokolással ellátott javaslata alapján.

(4)   A pénzügyi ellenőr által végzett ellenőrzések eredménye a jóváhagyás megadása vagy elutasítása. A jóváhagyás célja a következők biztosítása:

| a) | a kiadás vagy bevétel megfelel a költségvetésnek és a szabályzatnak; |
| --- | --- |

a)

a kiadás vagy bevétel megfelel a költségvetésnek és a szabályzatnak;

| b) | a 6. cikkben említett hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének alkalmazása teljesült. |
| --- | --- |

b)

a 6. cikkben említett hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének alkalmazása teljesült.

Az ellenőrzéseket az igazgató által az igazgatótanácsnak benyújtott, és ez utóbbi által jóváhagyott belső eljárásrendnek megfelelően kell végezni.

(5)   A jóváhagyás elutasítása az igazgatónak címzett írásos indoklás formájában történik. Az igazgató – indokolással alátámasztott határozatával, saját felelősségére – figyelmen kívül hagyhatja a pénzügyi ellenőr elutasító döntését, kivéve ha az elutasítás indoka, hogy az előirányzatok nem elegendők. Az igazgató bármely ilyen döntéséről írásban tájékoztatja az igazgatótanácsot annak következő ülése alkalmával.

(6)   A pénzügyi ellenőr hozzáfér valamennyi igazoló dokumentumhoz, valamint minden egyéb, az ellenőrizendő kiadáshoz és bevételhez kapcsolódó dokumentumhoz. A pénzügyi ellenőr helyszíni ellenőrzéseket végezhet.

(7)   A pénzügyi ellenőr feladatai ellátása során teljes függetlenséget élvez. A pénzügyi ellenőr nem utasítható, és feladatai ellátásában nem korlátozható.

(8)   Az igazgató a Központ belső eljárásainak elemzéséhez, szervezéséhez és javításához kapcsolódó kérdésekben véleményt kérhet a pénzügyi ellenőrtől. Az igazgató továbbá dokumentumok felülvizsgálatára kérheti a pénzügyi ellenőrt annak megállapítása érdekében, hogy a költségvetés által finanszírozott műveleteket megfelelően hajtották-e végre.

(9)   Az egyes pénzügyi évek végén és legkésőbb az azokat követő év április 30-áig a pénzügyi ellenőr éves jelentést készít, amelyben véleményt nyilvánít a pénzgazdálkodásról és a költségvetés végrehajtásáról. A pénzügyi ellenőr a jelentést az igazgatónak nyújtja be, aki azt saját észrevételeivel ellátva továbbítja az igazgatótanács számára annak következő ülése alkalmával.

V. FEJEZET

A KÖLTSÉGVETÉS KEZELÉSE

15. cikk

(1)   A Központ költségvetését az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatainak elkülönülésére vonatkozó elvnek megfelelően kezelik. Az előirányzatokat az engedélyezésre jogosult tisztviselő kezeli, aki egyedül jogosult a kiadásokat érintő kötelezettségvállalásra, a behajtandó követelések megállapítására, valamint a beszedési és kifizetési utalványok kiállítására.

(2)   A beszedési és kifizetési műveleteket a számvitelért felelős tisztviselő végzi.

(3)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő nem töltheti be a számvitelért felelős tisztviselő tisztségét.

16. cikk

(1)   Minden olyan intézkedést, amely a Központ részéről kiadásokkal járhat, igazoló dokumentumokkal ellátott kötelezettségvállalási javaslatnak kell megelőznie, amelyet előzetes jóváhagyásra továbbítani kell a pénzügyi ellenőrnek.

(2)   Az ismétlődő kiadások ideiglenes kötelezettségvállalás tárgyát képezhetik.

(3)   A kötelezettségvállalásokat és a kifizetési utalványokat könyvelik. A kötelezettségvállalások és az engedélyezések számviteli nyilvántartását meg kell őrizni.

17. cikk

(1)   A kiadások engedélyezésre jogosult tisztviselő általi érvényesítésének céljai a következők:

| a) | a hitelező jogosultságának ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a hitelező jogosultságának ellenőrzése;

| b) | a követelés fennállásának és összegének megállapítása és ellenőrzése; |
| --- | --- |

b)

a követelés fennállásának és összegének megállapítása és ellenőrzése;

| c) | a követelés esedékessége feltételeinek ellenőrzése. |
| --- | --- |

c)

a követelés esedékessége feltételeinek ellenőrzése.

(2)   Minden felmerült kiadás kifizetését a hitelező kifizetés iránti igényét – azaz a megfelelően nyújtott szolgáltatást, a megfelelően leszállított árut vagy a megfelelően elvégzett munkát – alátámasztó dokumentumokkal stb., vagy a kifizetés indokoltságát igazoló egyéb dokumentumokkal kell alátámasztani.

A kifizetésekre vonatkozó minden döntést jóvá kell hagynia az engedélyezésre jogosult, illetékes tisztviselőnek.

18. cikk

(1)   Az engedélyezés során az engedélyezésre jogosult tisztviselő kifizetési utalvány kiállításával utasítja a számvitelért felelős tisztviselőt az általa elszámolt kiadási tétel kifizetésére.

(2)   A kifizetési utalványhoz csatolni kell az eredeti igazoló dokumentumokat, amelyeken szerepel az engedélyezésre jogosult tisztviselő jóváhagyása (vagy amely dokumentumokhoz ilyen jóváhagyást csatoltak), amely szerint a kifizetendő összegek helytállók, és az áruk átvétele megtörtént vagy a szolgáltatás teljesült.

(3)   Az igazoló dokumentumoknak az engedélyezésre jogosult tisztviselő által hitelesített másolatai egyes esetekben elfogadhatók az eredeti dokumentumok helyett.

(4)   A kifizetési utalványokat kifizetésre a számvitelért felelős tisztviselőnek továbbítják.

(5)   Adott esetben a számvitelért felelős tisztviselőnek továbbított kifizetési utalványt egy tanúsítvány kíséri, amely szerint a megfelelő eszközöket rögzítették a leltárban.

19. cikk

(1)   A kifizetés az a végső lépés, amely felmenti a Központot a hitelezői irányában való kötelezettségei alól.

(2)   A kifizetéseket a rendelkezésre álló pénzeszközök keretein belül a számvitelért felelős tisztviselő hajtja végre.

(3)   Tárgyi tévedés, a felmentés érvényességével kapcsolatos vita vagy az ezen pénzügyi szabályzat által előírt eljárások be nem tartása esetén a számvitelért felelős tisztviselő felfüggeszti a kifizetést. A számvitelért felelős tisztviselő a kifizetés felfüggesztéséről és annak indokairól haladéktalanul tájékoztatja az engedélyezésre jogosult tisztviselőt és a pénzügyi ellenőrt.

A kifizetések felfüggesztése esetén az igazgató írásban, saját felelősségére kérheti a kifizetés foganatosítását. Ilyen esetben az igazgató írásban tájékoztatja az igazgatótanácsot annak következő ülése alkalmával.

20. cikk

(1)   A kifizetések alapvetően bankszámlán vagy postai számlán keresztül történnek, lehetőleg banki átutalás formájában vagy – indokolt esetben – csekken. A tranzakciókat euróban kell végrehajtani, kivéve a Központ által megfelelően indokolt és jóváhagyott rendkívüli eseteket.

(2)   A csekkeket és a postai vagy banki átutalási megbízásokat két aláírással kell ellátni: a számvitelért felelős tisztviselő és az engedélyezésre jogosult tisztviselő, vagy képviselőik aláírásával.

(3)   Kellően megalapozott okokból az igazgató engedélyezheti a készpénzben való kifizetéseket. Az ilyen kifizetéseket elismervény ellenében eszközlik.

(4)   A bevételek és kiadások számítógépes kezelése esetén az aláírások megadása történhet informatikai vagy elektronikus úton.

(5)   Amennyiben nem a tényleges átváltási árfolyamot veszik figyelembe, a végrehajtandó kifizetések vagy az AKCS-államok helyi pénznemében behajtandó bevételek euróban való kiszámításához a Központ bankjában, illetve postáján rögzített, a művelet tényleges időpontja hónapjának első munkanapján hatályos átváltási árfolyamok használatosak.

21. cikk

(1)   A belső szabályzatban a végrehajtási eljárások keretében meghatározott egyes kiadási kategóriák kifizetése céljából a Központ által meghatározott feltételeknek megfelelően előlegszámlák hozhatók létre.

(2)   Az előlegszámla engedélyezésére vonatkozó döntést minden esetben az igazgató hozza meg, az adott ügyiratért felelős alkalmazott javaslata alapján. Az igazgatóhoz való továbbítás előtt minden javaslatot jóvá kell hagynia a számvitelért felelős tisztviselőnek és a pénzügyi ellenőrnek.

(3)   Az előlegszámlákkal kapcsolatos intézkedéseknek különösen a következőkre vonatkozó egyedi előírásokat kell tartalmazniuk:

| a) | az előlegelszámoló tisztviselők kinevezése; |
| --- | --- |

a)

az előlegelszámoló tisztviselők kinevezése;

| b) | az előlegelszámoló tisztviselők felelőssége; |
| --- | --- |

b)

az előlegelszámoló tisztviselők felelőssége;

| c) | az engedélyezett előlegek maximális összege; |
| --- | --- |

c)

az engedélyezett előlegek maximális összege;

| d) | minden egyes felmerülő kiadási tétel jellege és maximális összege; |
| --- | --- |

d)

minden egyes felmerülő kiadási tétel jellege és maximális összege;

| e) | az igazoló dokumentumok bemutatására vonatkozó szabályok és határidők. |
| --- | --- |

e)

az igazoló dokumentumok bemutatására vonatkozó szabályok és határidők.

(4)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az engedélyezett előlegek megfelelő, pontos összege a megadott határidőn belül felszabaduljon.

22. cikk

(1)   A Központ költségvetésébe felvett előirányzatok esetében az igazgató az engedélyezésre jogosult tisztviselő.

(2)   Az igazgató feladatai egy részét átruházhatja valamely, az irányítása alá tartozó meghatalmazottra. Minden hatáskör-átruházásról szóló döntés meghatározza a megbízatás időtartamát és körét.

23. cikk

(1)   Az igazgató számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki, akinek feladatai a következők:

| a) | a kifizetések pontos végrehajtása, a bevételek beszedése és a követelések behajtása; |
| --- | --- |

a)

a kifizetések pontos végrehajtása, a bevételek beszedése és a követelések behajtása;

| b) | a pénzügyi kimutatások elkészítése és bemutatása a 25. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi kimutatások elkészítése és bemutatása a 25. cikkel összhangban;

| c) | könyvvezetés a 25. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

könyvvezetés a 25. cikkel összhangban;

| d) | a számviteli szabályok és módszerek, valamint a számlatükör végrehajtása a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által megadott szabályok alapján; |
| --- | --- |

d)

a számviteli szabályok és módszerek, valamint a számlatükör végrehajtása a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által megadott szabályok alapján;

| e) | a számviteli rendszerek, valamint adott esetben az engedélyezésért felelős tisztviselő által meghatározott, számviteli információkat szolgáltató és igazoló rendszerek meghatározása és hitelesítése; |
| --- | --- |

e)

a számviteli rendszerek, valamint adott esetben az engedélyezésért felelős tisztviselő által meghatározott, számviteli információkat szolgáltató és igazoló rendszerek meghatározása és hitelesítése;

| f) | pénztárkezelés az igazgatóval való közös megegyezés alapján. |
| --- | --- |

f)

pénztárkezelés az igazgatóval való közös megegyezés alapján.

(2)   A számvitelért felelős tisztviselő az engedélyezésre jogosult tisztviselőtől (aki biztosítja azok megbízhatóságát) megkap minden ahhoz szükséges információt, hogy az elkészített elszámolások a Központ vagyonáról és a költségvetés végrehajtásáról megbízható és valós képet adjanak.

(3)   E cikk (1) bekezdésével és a 21. cikkel összhangban egyedül a számvitelért felelős tisztviselő jogosult a készpénz és az értékpapírok kezelésére. A számvitelért felelős tisztviselő felel ezek őrzéséért is.

(4)   A számvitelért felelős tisztviselő a rá bízott feladatok elvégzése érdekében, az igazgató hozzájárulásával átruházhatja egyes feladatait a Központ olyan alkalmazottaira, akik közvetlen beosztottjai. A megfelelő felhatalmazás vagy meghatalmazás által biztosított jogkör meghatározza a meghatalmazottakra bízott feladatokat, valamint jogaikat és kötelezettségeiket.

24. cikk

(1)   A Központot megillető összegek behajtása céljából az engedélyezésért felelős tisztviselő beszedési utalványt állít ki. A beszedési utalványokat a pénzügyi ellenőr jóváhagyja.

(2)   A számvitelért felelős tisztviselő felelősséggel tartozik az engedélyezésért felelős tisztviselő által neki továbbított beszedési utalványokért.

(3)   A számvitelért felelős tisztviselőnek vagy az előlegelszámoló tisztviselőnek való készpénzes fizetésnél minden esetben elismervényt kell kiállítani.

VI. FEJEZET

ELSZÁMOLÁSOK, A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ELKÉSZÍTÉSE ÉS ELLENŐRZÉSE, KÖNYVVIZSGÁLAT, SZÁMVEVŐSZÉK, OLAF

25. cikk

(1)   Az elszámolásokat euróban kell vezetni, kettős könyvelési módszerrel és naptári éves alapon. Minden év január 1-jétől december 31-éig valamennyi bevételt és kiadást fel kell tüntetni bennük, és csatolni kell hozzájuk az eredeti bizonylatokat.

Az elszámolásokat a pénzügyi év végén le kell zárni, hogy a Központ elkészíthesse pénzügyi kimutatásait.

(2)   A költségvetési bejegyzéseket olyan, a költségvetési tételek nómenklatúráját tartalmazó számviteli rendszer alapján kell készíteni, amely a mérlegkészítést lehetővé tevő elszámolásokat egyértelműen megkülönbözteti a bevételi és kiadási kimutatás elkészítését lehetővé tevőktől. Ezeket a bejegyzéseket könyvekben vagy adatlapokon rögzítik, ami lehetővé teszi az általános havi mérleg elkészítését. Minden előleget – az állandó előlegek kivételével – átmenő tételszámlán kell rögzíteni, és legkésőbb a következő pénzügyi év végéig ki kell egyenlíteni.

(3)   A Központ legkésőbb az n+1. év április 30-ig elkészíti mérlegét, valamint bevételi és kiadási kimutatását.

A mérleg a Központ eszközeinek és forrásainak az előző pénzügyi év december 31-i állapotát tükrözi.

A bevételi és kiadási kimutatás a következőket tartalmazza:

| a) | egy bevételi táblázatot, amely tartalmazza:






  — | a naptári évre tervezett bevételeket, |
| --- | --- | --- |

a)

egy bevételi táblázatot, amely tartalmazza:

—

a naptári évre tervezett bevételeket,

| — | a tervezett bevételeket érintő változásokat, |
| --- | --- |

—

a tervezett bevételeket érintő változásokat,

| — | a naptári év során keletkező követeléseket, |
| --- | --- |

—

a naptári év során keletkező követeléseket,

| — | a naptári év végén behajtás alatt álló összegeket, |
| --- | --- |

—

a naptári év végén behajtás alatt álló összegeket,

| — | kiegészítő bevételeket; |
| --- | --- |

—

kiegészítő bevételeket;

| b) | egy kiadási táblázatot, amely tartalmazza:






  — | a lekötött, az n. évről átvitt, és a törölt előirányzatok összefoglaló táblázatát, |
| --- | --- | --- |

b)

egy kiadási táblázatot, amely tartalmazza:

—

a lekötött, az n. évről átvitt, és a törölt előirányzatok összefoglaló táblázatát,

| — | az n–1. évről átvitt és a törölt előirányzatok összefoglaló táblázatát, |
| --- | --- |

—

az n–1. évről átvitt és a törölt előirányzatok összefoglaló táblázatát,

| — | az n. évre vonatkozó kötelezettségvállalások és engedélyezések áttekintő táblázatát, |
| --- | --- |

—

az n. évre vonatkozó kötelezettségvállalások és engedélyezések áttekintő táblázatát,

| — | az n–1. évről átvitt előirányzatokra vonatkozó kötelezettségvállalások és engedélyezések áttekintő táblázatát; |
| --- | --- |

—

az n–1. évről átvitt előirányzatokra vonatkozó kötelezettségvállalások és engedélyezések áttekintő táblázatát;

| c) | a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó megjegyzéseket, amelyek tartalmazzák:






  — | az alkalmazott számviteli elveket, |
| --- | --- | --- |

c)

a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó megjegyzéseket, amelyek tartalmazzák:

—

az alkalmazott számviteli elveket,

| — | a kimutatások sortételeihez fűzött részletes megjegyzéseket és számításokat, |
| --- | --- |

—

a kimutatások sortételeihez fűzött részletes megjegyzéseket és számításokat,

| — | az elszámolások átláthatóságának biztosításához esetlegesen szükséges magyarázatot. |
| --- | --- |

—

az elszámolások átláthatóságának biztosításához esetlegesen szükséges magyarázatot.

(4)   Az aktuális költségvetés végrehajtásával és az átvitt előirányzatok felhasználásával kapcsolatos helyzetről minden negyedévben kimutatást kell készíteni, majd azt a Nagykövetek Bizottságának továbbítani kell; ezt a kimutatást a pénzügyi ellenőr hitelesíti és továbbítja az igazgatótanácsnak.

26. cikk

(1)   Az igazgatótanács ajánlattételi felhívás útján, a Központ igazgatójától érkező ajánlás alapján legfeljebb hároméves időtartamra kijelöl egy nemzetközileg elismert könyvvizsgáló céget.

(2)   A könyvvizsgálók megbízatásuknak megfelelően ellenőrzik a Központnál tartott könyveket és készpénzt, megvizsgálják, hogy a leltárakat és mérlegeket rendszeresen, jóhiszeműen készítették-e el, és gondoskodnak arról, hogy a Központ elszámolásaira vonatkozó információk helytállóak legyenek.

(3)   A nyilvántartások alapján – és szükség esetén a helyszínen végzett – ellenőrzés célja annak megállapítása, hogy minden bevételt, illetve minden felmerült kiadást jogszerűen és rendszeresen szedtek-e be, illetve fizettek-e ki, valamint hogy a pénzgazdálkodás hatékony és eredményes volt-e.

(4)   A könyvvizsgálók igazolják, hogy a pénzügyi kimutatásokat megfelelő módon és a nemzetközi számviteli szabványokkal összhangban készítették el, és azok megbízhatóan és valósan tükrözik a Központ pénzügyi helyzetét.

(5)   A könyvvizsgálók az egyes pénzügyi évek végét követően legkésőbb június 30-ig jelentést készítenek. E jelentést továbbítják az igazgatónak, aki azt esetleges észrevételeivel ellátva továbbítja az igazgatótanácsnak, amely azt ajánlásaival együtt benyújtja a Nagykövetek Bizottságának.

E jelentés és a pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatások alapján a Nagykövetek Bizottsága felmenti az igazgatót a költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.

(6)   A könyvvizsgálók az irányítási és ellenőrzési rendszerek minőségéről szóló független vélemények kibocsátása, valamint a műveletek végrehajtási feltételeinek javítására, illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás előmozdítására vonatkozó ajánlások kibocsátása útján tanáccsal szolgálnak a Központ számára a kockázatok kezelésére vonatkozóan.

A könyvvizsgálók felelősek a következőkért:

| a) | annak felmérése, hogy a belső irányítási rendszerek menynyire bizonyulnak alkalmasnak és hatékonynak, illetve a Központ milyen teljesítményt nyújt a különböző programok végrehajtása és a hozzájuk kapcsolódó kockázatok miatt szükséges lépések megtétele terén;
  és |
| --- | --- |

a)

annak felmérése, hogy a belső irányítási rendszerek menynyire bizonyulnak alkalmasnak és hatékonynak, illetve a Központ milyen teljesítményt nyújt a különböző programok végrehajtása és a hozzájuk kapcsolódó kockázatok miatt szükséges lépések megtétele terén;

és

| b) | a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos műveletekre vonatkozó belső ellenőrzési rendszer alkalmasságának és minőségének felmérése. |
| --- | --- |

b)

a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos műveletekre vonatkozó belső ellenőrzési rendszer alkalmasságának és minőségének felmérése.

(7)   A könyvvizsgálók a Központ valamennyi tevékenységét és egységét ellenőrzik. A feladataik ellátásához szükséges valamennyi információhoz teljes körű, korlátlan hozzáféréssel rendelkeznek.

27. cikk

A Bizottság (a Közösség nevében), a Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) ellenőrzést végezhet az EFA által a Központnak a 9. EFA pénzügyi szabályzatával összhangban juttatott finanszírozás tekintetében.

A Számvevőszék ellenőrizheti, hogy a bevételek beszedése és a kiadások kifizetése jogszerűen és megfelelő módon történt-e, valamint hogy a Megállapodásnak és a 9. EFA pénzügyi szabályzatának a rendelkezéseit tiszteletben tartották-e.

VII. FEJEZET

AZ ENGEDÉLYEZÉSRE JOGOSULT TISZTVISELŐ, A SZÁMVITELÉRT FELELŐS TISZTVISELŐ ÉS AZ ELŐLEGELSZÁMOLÓ TISZTVISELŐ FELELŐSSÉGE

28. cikk

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő, aki behajtandó követelés megállapításakor, beszedési utalvány kiadásakor, kiadás lekötésekor vagy kifizetési utalvány aláírásakor megsérti ezt a pénzügyi szabályzatot, fegyelmi eljárás alá vonható, és adott esetben kártérítés fizetésére kötelezhető. Ugyanez áll fenn akkor is, ha nem gondoskodik valamely adósságot megtestesítő okmány kiállításáról, valamely beszedési utalványt elmulaszt kiállítani, vagy azokat kellő indok nélkül késedelemmel állítja ki.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő fegyelmi eljárás alá kizárólag akkor vonható, illetve adott esetben kártérítés megfizetésére akkor kötelezhető, ha a vétség szándékos volt, vagy ha az neki felróható súlyos mulasztás eredménye.

29. cikk

(1)   A számvitelért felelős tisztviselő az általa teljesített, a 19. cikk megsértésével történt kifizetések tekintetében fegyelmi eljárás alá vonható, és adott esetben kártérítés fizetésére kötelezhető.

A számvitelért felelős tisztviselő az általa kezelt pénz- vagy egyéb eszközöket és dokumentumokat ért kár vagy veszteség tekintetében akkor vonható fegyelmi eljárás alá és akkor kötelezhető kártérítés fizetésére, amennyiben azt szándékosan okozta vagy az súlyos mulasztásának következménye.

A számvitelért felelős tisztviselő ugyanezen feltételek mellett felelősséggel tartozik a számára a banki vagy postai csekkszámlák felhasználása és kezelése tekintetében kiadott utasítások megfelelő végrehajtásáért, valamint különösen a következő esetekben:

| a) | ha az általa végrehajtott beszedések vagy kifizetések nem egyeznek meg a megfelelő beszedési vagy kifizetési utalványokon szereplő összegekkel; |
| --- | --- |

a)

ha az általa végrehajtott beszedések vagy kifizetések nem egyeznek meg a megfelelő beszedési vagy kifizetési utalványokon szereplő összegekkel;

| b) | ha a jogosulttól eltérő fél számára teljesít kifizetést. |
| --- | --- |

b)

ha a jogosulttól eltérő fél számára teljesít kifizetést.

(2)   Az előlegelszámoló tisztviselő fegyelmi eljárás alá vonható és adott esetben kártérítés fizetésére kötelezhető a következő esetekben:

| a) | ha nem tudja megfelelő dokumentumokkal alátámasztva igazolni az általa végrehajtott kifizetéseket; |
| --- | --- |

a)

ha nem tudja megfelelő dokumentumokkal alátámasztva igazolni az általa végrehajtott kifizetéseket;

| b) | ha a jogosulttól eltérő fél számára teljesít kifizetést. |
| --- | --- |

b)

ha a jogosulttól eltérő fél számára teljesít kifizetést.

Fegyelmi eljárás alá vonható és kártérítés fizetésére kötelezhető az általa kezelt pénz- vagy egyéb eszközöket és dokumentumokat ért kár vagy veszteség tekintetében, amennyiben azt szándékosan okozta, vagy az súlyos mulasztásának következménye.

30. cikk

(1)   A számvitelért felelős tisztviselők és az előlegelszámoló tisztviselők biztosítják magukat a 29. cikkből eredő kockázatokkal szemben.

A Központ fedezi a vonatkozó biztosítási költségeket. Meghatározza a számvitelért felelős tisztviselői és az előlegelszámoló tisztviselői feladatokat ellátó alkalmazottak kategóriáit, valamint mindazon feltételeket, amelyek alapján fedezi az említett tisztviselők feladataiból eredő kockázatok ellen kötött biztosításoknak a tisztviselők által viselt költségeit.

(2)   A számvitelért felelős tisztviselők és az előlegelszámoló tisztviselők külön juttatásokban részesülnek. E juttatások szintjét a Központ által megállapított és az igazgatótanács által jóváhagyott szabályozásban kell meghatározni. Az ezen juttatásoknak megfelelő összeget minden hónapban jóvá kell írni a Központ által az egyes tisztviselők nevében annak érdekében nyitott számlákon, hogy garanciaalap jöjjön létre mindazon pénztári vagy banki hiányok fedezésére, amelyekért potenciálisan az érintett személy felelős, amennyiben az ilyen veszteségeket nem fedezik biztosítótársaságoktól származó visszatérítések.

E garanciaszámlák pozitív egyenlegét az érintett személyek részére ki kell fizetni a számvitelért felelős tisztviselői vagy előlegelszámoló tisztviselői megbízatásuk lejárta után, azt követően, hogy megkapták végső felmentésüket tevékenységük tekintetében.

(3)   A számvitelért felelős tisztviselőt és az előlegelszámoló tisztviselőt a külső könyvvizsgálók jelentése alapján az igazgató menti fel, a pénzügyi kimutatások Nagykövetek Bizottságának való továbbítását követő két éven belül.

31. cikk

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő, a számvitelért felelős tisztviselő és az előlegelszámoló tisztviselő kártérítés-fizetési és fegyelmi felelősségét a Központ személyzeti szabályzatával összhangban kell meghatározni.

32. cikk

A költségvetés végrehajtását illetően a személyzet tagjai nem intézkedhetnek akkor, ha saját érdekeik ellentétben állhatnak a Központ érdekeivel. Amennyiben ilyen helyzet áll elő, a személyzet érintett tagja tartózkodik az intézkedéstől, és feletteséhez fordul.

Összeférhetetlenség akkor áll fenn, ha a személyzet tagja a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatát nem képes pártatlanul, tárgyilagos módon elvégezni családi vagy személyes kapcsolatai, nemzeti vagy politikai hovatartozása, gazdasági érdekek vagy bármely más okok miatt, amely révén saját érdekei a kedvezményezett érdekeihez kötődnek.

VIII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

33. cikk

A szerződések odaítélése meg kell, hogy feleljen a szolgáltatásokra, munkálatokra és árukra vonatkozó, az AKCS–EK Miniszterek Tanácsának a Cotonou-i Megállapodás IV. melléklete 28., 29. és 30. cikkének végrehajtásáról szóló, 2002. október 7-i 2/2002 határozata (4) által megállapított általános szabályoknak.

A fent említett általános szabályok végrehajtási szabályait az igazgatótanács által az Európai Közösségek Bizottsága véleményének birtokában megállapított belső szabályzat határozza meg.

34. cikk

(1)   Megbízatásának megfelelően a Központ harmadik felek nevében is kezelheti az előirányzatokat. E pénzforrások jegyzéke a Központ költségvetésének egyik mellékletében szerepel.

(2)   E források kezelésére ezen pénzügyi szabályzat vonatkozik.

(3)   Az ilyen források harmadik felek nevében történő kezelése céljára külön számlákat kell vezetni.

(4)   A Központ által harmadik felek nevében kezelt valamenynyi alap pénzügyi kimutatásainak tartalmaznia kell egy mérleget és egy bevételi és kiadási kimutatást, amelyek a forrásoknak az érintett pénzügyi év december 31-én érvényes helyzetét jelenítik meg. Ezeket a Központ és a harmadik fél között létrejött megállapodás rendelkezéseivel összhangban hitelesíteni kell.

Ilyen rendelkezések hiányában a hitelesítést a Központ külső könyvvizsgálói végzik el.

(5)   A pénzügyi kimutatásokat melléklet formájában csatolni kell a Központ pénzügyi kimutatásaihoz.

35. cikk

(1)   A Központ tulajdonát képező minden ingó és ingatlan vagyontárgyról állandó leltárt kell vezetni. Csak a legalább 350 euro értékű ingó vagyontárgyakat kell leltárba venni. A leltári számot minden számlán fel kell tüntetni annak kifizetése előtt.

(2)   Bármely, a 350 euro értéket meghaladó beszerzési egységárú ingó vagyontárgy vagy berendezés értékesítését megfelelő módon meg kell hirdetni.

(3)   Minden olyan esetben, amikor egy leltárba vett vagyontárgy vagy cikk eltávolításra vagy leselejtezésre kerül, illetve elvesztése, ellopása vagy bármely egyéb ok következtében hiányzik, az igazgató és a berendezésért felelős személy aláírásával ellátott jegyzőkönyvet kell készíteni.

(4)   A tényleges és a számviteli leltárt minden pénzügyi év végén egyeztetni kell. Az egyeztetés eredményét a külső könyvvizsgálók jóváhagyják.

36. cikk

Az AKCS-államok, a tagállamok és a Közösség az őket érintő mértékben kötelesek megtenni a szükséges intézkedéseket e határozat végrehajtása érdekében.

37. cikk

A Központnak az AKCS–EGK Nagykövetek Bizottsága 1991. április 19-i, 2/91 határozata által jóváhagyott pénzügyi szabályzata hatályát veszti.

38. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 27-én.

a Nagykövetek Bizottsága részéről

az elnök

R. MAKONGO

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A legutóbb a Luxembourgban, 2005. június 25-én aláírt megállapodással (HL L 287., 2005.10.28., 4. o.) módosított megállapodás.

1

(2)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

2

(3)  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

3

(4)  HL L 320., 2002.11.23., 1. o.

4

---

| 12.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 350/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 350/10

---

AZ AKCS–EK NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK 4/2006 HATÁROZATA

(2006. szeptember 27.)

a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának (CTA) alapszabályáról és eljárási szabályzatáról

(2006/878/EK)

AZ AKCS–EK NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodásra (1) (a továbbiakban: „Megállapodás”) és különösen annak III. melléklete 3. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, a 2000. június 23-i, Cotonou-ban (Benin) aláírt, az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve alapján nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és adminisztrációjáról, továbbá az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló, 2000. szeptember 18-i belső megállapodásra (2),

mivel:

| (1) | A Megállapodás III. melléklete 3. cikkének (4) bekezdése előírja a Nagykövetek Bizottsága számára, hogy a megállapodás aláírását követően a határozza meg a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának (a továbbiakban: „a Központ”) – beleértve a felügyeleti szerveket is – alapszabályát és eljárási szabályzatát. A Központnak a Megállapodás III. melléklete 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében vett felügyeleti szerveként eljáró igazgatótanácsot kell létrehozni. |
| --- | --- |

(1)

A Megállapodás III. melléklete 3. cikkének (4) bekezdése előírja a Nagykövetek Bizottsága számára, hogy a megállapodás aláírását követően a határozza meg a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának (a továbbiakban: „a Központ”) – beleértve a felügyeleti szerveket is – alapszabályát és eljárási szabályzatát. A Központnak a Megállapodás III. melléklete 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében vett felügyeleti szerveként eljáró igazgatótanácsot kell létrehozni.

| (2) | A Megállapodáshoz csatolt, a kiváltságokról és mentességekről szóló 2. jegyzőkönyv 1. cikkének második albekezdése e kiváltságokat és mentességeket kiterjeszti a Központ személyzetére, |
| --- | --- |

(2)

A Megállapodáshoz csatolt, a kiváltságokról és mentességekről szóló 2. jegyzőkönyv 1. cikkének második albekezdése e kiváltságokat és mentességeket kiterjeszti a Központ személyzetére,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

(1)   A Központ jogi személyiséggel rendelkezik, és a Megállapodás részes felének minősülő valamennyi államban az adott állam joga szerint a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik.

(2)   A Központ személyzete a kiváltságokról és mentességekről szóló 2. jegyzőkönyv által biztosított, a Megállapodáshoz csatolt VI. és VII. nyilatkozatban említett szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezi.

(3)   A Központ nonprofit szervezet.

(4)   A Központ székhelye ideiglenesen Wageningenben (Hollandia), egy kihelyezett részlege pedig Brüsszelben van.

2. cikk

A Központ feladatait és célkitűzéseit a Megállapodás III. melléklete 3. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése határozza meg.

A Központnak e célkitűzéseket egy átfogó stratégiai dokumentumban kell részletesen meghatároznia.

3. cikk

(1)   A Központ felügyelő hatósága a Nagykövetek Bizottsága a Megállapodás III. melléklete 3. cikke (4) és (5) bekezdésének megfelelően.

(2)   Igazgatótanácsot kell létrehozni e határozat 4. cikkének megfelelően.

(3)   A Központ a Megállapodásban vagy az ahhoz csatolt nyilatkozatokban említett intézményekkel és egyéb szervekkel szoros együttműködésben végzi tevékenységeit. A Központ szükség esetén regionális és nemzetközi intézményekhez fordulhat, különösen azokhoz, amelyek a Közösségben vagy az AKCS-államokban találhatók, és amelyek agrár- és vidékfejlesztési kérdésekkel foglalkoznak.

(4)   A Központ tevékenységeit az igazgatótanács kezdeményezésére rendszeres időközönként értékelik.

4. cikk

(1)   Igazgatótanács jön létre, amelynek feladata, hogy technikai, igazgatási és pénzügyi téren támogatást, felügyeletet és ellenőrzést biztosítson a Központ valamennyi tevékenysége tekintetében.

(2)   Az igazgatótanács paritásos alapon hat tagból áll, akiket a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés és/vagy az információs és kommunikációs politikák, a tudomány, az igazgatás és a technológia területén szerzett személyes képességeik és szakmai képzettségük alapján neveznek ki. Feladataikat függetlenül látják el, harmadik felektől nem kérnek és nem fogadnak el utasításokat, és kizárólag személyes minőségükben, a Központ érdekét szem előtt tartva járnak el.

(3)   Az igazgatótanács tagjait az érintett felek a Megállapodás részes felének minősülő államok állampolgárai közül, a képesítési követelmények alapján választják ki. Kinevezésüket a Nagykövetek Bizottsága megerősíti. A hat tagot a Nagykövetek Bizottsága legfeljebb ötéves időtartamra nevezi ki, félidős felülvizsgálattal.

(4)   Az igazgatótanács tanácskozásain a Bizottság, az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága és az AKCS-titkárság egy-egy képviselője megfigyelői minőségben részt vesz.

(5)   Az igazgatótanács tagjai eljárási szabályzatuk rendelkezéseinek megfelelően, legfeljebb ötéves időtartamra elnököt és az alelnököt választanak. Az elnöki tisztséget betöltő személyt az egyik, az igazgatói tisztséget betöltő személyt a másik fél (az AKCS vagy a Közösség) biztosítja. Az alelnöki tisztség betöltése az elnöki tisztséget betöltő féltől eltérő felet illeti.

(6)   Az igazgatótanács eljárási szabályzatának megfelelően, a jelen lévő vagy képviselt tagok egyszerű többségével hozza határozatait. Az igazgatótanács minden egyes tagjának egy szavazata van. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

(7)   Az egyes ülésekről jegyzőkönyv készül. Az igazgatótanács megbeszélései bizalmasak.

(8)   Az igazgatótanács biztosítja a Központ tevékenységeinek szigorú felügyeletét. Évente legfeljebb négy rendes ülést tart. Emellett a Nagykövetek Bizottsága vagy az elnök kezdeményezésére, illetve az igazgató kérésére összeülhet minden olyan alkalommal, amikor azt feladatainak végrehajtása megköveteli.

(9)   A Központ igazgatója konzultatív szerepet tölt be az igazgatótanács munkájában. A Központ biztosítja az igazgatótanács titkárságát. Az igazgatótanács konkrét kérdésekben tanácsadást kérhet a Központ igazgatótanácsának és személyzetének más tagjaitól és/vagy külső szakértőktől.

(10)   Az igazgatótanács feladatai a következők:

| a) | tanácsokkal látja el és támogatja az igazgatót a Központ irányításával kapcsolatban, és biztosítja a Nagykövetek Bizottsága által meghatározott szabályok és célkitűzések megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

a)

tanácsokkal látja el és támogatja az igazgatót a Központ irányításával kapcsolatban, és biztosítja a Nagykövetek Bizottsága által meghatározott szabályok és célkitűzések megfelelő végrehajtását;

| b) | a Központ igazgatójának javaslatára:






  i. | elfogadja a Központ átfogó stratégiai dokumentumát, majd jóváhagyásra benyújtja a Nagykövetek Bizottságának; |
| --- | --- | --- |

b)

a Központ igazgatójának javaslatára:

i.

elfogadja a Központ átfogó stratégiai dokumentumát, majd jóváhagyásra benyújtja a Nagykövetek Bizottságának;

| ii. | jóváhagyja az éves és többéves munkaprogramokat; |
| --- | --- |

ii.

jóváhagyja az éves és többéves munkaprogramokat;

| iii. | jóváhagyja a szervezeti struktúrát, a személyzeti politikát és a szervezeti ábrát; |
| --- | --- |

iii.

jóváhagyja a szervezeti struktúrát, a személyzeti politikát és a szervezeti ábrát;

| iv. | jóváhagyja az új alkalmazottak felvételét és a hivatalban levő alkalmazottak szerződésének megújítását, meghosszabbítását vagy megszüntetését; |
| --- | --- |

iv.

jóváhagyja az új alkalmazottak felvételét és a hivatalban levő alkalmazottak szerződésének megújítását, meghosszabbítását vagy megszüntetését;

| v. | jóváhagyja a Központ éves költségvetését; |
| --- | --- |

v.

jóváhagyja a Központ éves költségvetését;

| vi. | elfogadja az éves pénzügyi kimutatásokat;
  és |
| --- | --- |

vi.

elfogadja az éves pénzügyi kimutatásokat;

és

| vii. | jóváhagyja az éves jelentéseket és továbbítja azokat a Nagykövetek Bizottságának, annak ellenőrzésére, hogy a Központ tevékenységei megfelelnek-e a Megállapodásban és az átfogó stratégiai dokumentumban megállapított célkitűzéseknek; |
| --- | --- |

vii.

jóváhagyja az éves jelentéseket és továbbítja azokat a Nagykövetek Bizottságának, annak ellenőrzésére, hogy a Központ tevékenységei megfelelnek-e a Megállapodásban és az átfogó stratégiai dokumentumban megállapított célkitűzéseknek;

| c) | jelentést tesz a Nagykövetek Bizottságának a feladatai ellátása során felmerült valamennyi fontos kérdésről. |
| --- | --- |

c)

jelentést tesz a Nagykövetek Bizottságának a feladatai ellátása során felmerült valamennyi fontos kérdésről.

(11)   Az igazgatótanács a Nagykövetek Bizottságának tartozik elszámolással.

(12)   Az igazgatótanács ajánlati felhívást követően legalább három ajánlat közül kiválaszt egy nemzetközileg elismert könyvvizsgáló céget, hároméves időtartamra. E könyvvizsgálók megvizsgálják, hogy az éves pénzügyi kimutatások megfelelő módon és a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban készültek-e, valamint hű áttekintést nyújtanak-e a Központ pénzügyi helyzetéről. A könyvvizsgálók a Központ pénzgazdálkodásának hatékonyságát és eredményességét is véleményezik.

(13)   Az igazgatótanács az éves pénzügyi kimutatásokat végső jóváhagyásra benyújtja a Nagykövetek Bizottságának. A Nagykövetek Bizottsága feladata, hogy az igazgatót mentesítse a költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.

(14)   Az igazgatótanács kidolgozza eljárási szabályzatát.

5. cikk

(1)   A Központot a Nagykövetek Bizottsága által legfeljebb ötéves időtartamra kinevezett igazgató irányítja.

A Nagykövetek Bizottsága társelnökeit bízza meg az igazgató szerződésének aláírásával. A szerződést a Központ személyzetére vonatkozó szabályok szerint kötik és annak megfelelően kezelik. A Nagykövetek Bizottsága jogosult az igazgatót érintő bármely szükséges döntés meghozatalára.

(2)   Az igazgató a Központ jogi képviselője, aki a Nagykövetek Bizottsága által adott iránymutatások szerint jár el. Az igazgató a Nagykövetek Bizottságának tartozik elszámolással.

(3)   Az igazgató az igazgatótanács egyetértésével a Nagykövetek Bizottságának jóváhagyásra benyújtja a Központ 2. cikkben említett feladatainak és céljainak megfelelő – éves munkaprogramjait és költségvetéseit.

(4)   Az igazgató rendszeresen tájékoztatja az igazgatótanácsot a Központ tevékenységeiről.

(5)   Az igazgató a Központ tevékenységéről és mérlegéről minden évben jelentést készít és – az igazgatótanács jóváhagyásával – minden naptári év végét követő kilenc hónapon belül benyújtja azt a Nagykövetek Bizottságának.

(6)   Az igazgató felel a Központ szervezéséért és irányításáért. Az igazgató a Központ eljárási szabályzatát érintő, a Központra vonatkozó szabályok alkalmazásának megkönnyítése érdekében hozott bármely intézkedésről jelentést tesz az igazgatótanácsnak.

6. cikk

A Központ költségvetését a Megállapodás pénzügyi jegyzőkönyvében megállapított szabályoknak megfelelően finanszírozzák. A költségvetés más forrásokat is igénybe vehet.

7. cikk

A Központ alapszabályát és eljárási szabályzatát az igazgatótanács ajánlására a Nagykövetek Bizottsága módosíthatja.

8. cikk

Az AKCS-államok, a tagállamok és a Közösség feladata – hatáskörüknek megfelelően – az ezen határozat végrehajtásához szükséges intézkedések meghozatala.

9. cikk

Az AKCS–EGK Nagykövetek Bizottságának a CTA működési szabályairól szóló, 1991. április 19-i 1/91 határozata, az AKCS–EGK Nagykövetek Bizottságának a CTA tanácsadó bizottságának alapokmányát és működési eljárásait meghatározó, 1991. április 19-i 3/91 határozata, valamint az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának az utóbbi határozat módosításáról szóló, 1997. április 30-i 2/97 határozata, az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának a CTA tanácsadó bizottsága tagjainak kinevezéséről szóló, 2003. április 11-i 1/2003, 2003. december 23-i 10/2003 és 2004. december 17-i 6/2004 határozata hatályát veszti.

10. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 27-én.

az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága részéről

az elnök

R. MAKONGO

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A legutóbb a Luxembourgban, 2005. június 25-én aláírt megállapodással (HL L 287., 2005.10.28., 4. o.) módosított megállapodás.

1

(2)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

2

---

| 12.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 350/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 350/13

---

AZ AKCS–EK NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK 5/2006 HATÁROZATA

(2006. szeptember 27.)

a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja (CTA) személyzeti szabályzatáról

(2006/879/EK)

AZ AKCS–EK NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről a Közösség és tagállamai által 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodásra (1) (a továbbiakban: cotonou-i megállapodás) és különösen annak III. melléklete 2. cikkének (6) bekezdésére,

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, a cotonou-i megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve alapján nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és adminisztrációjáról szóló 2000. szeptember 12-i belső megállapodásra,

tekintettel a Bizottságnak a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjával egyetértésben kidolgozott javaslatára,

mivel a cotonou-i megállapodás aláírása után a Nagykövetek Bizottsága meghatározza a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja személyzeti szabályzatát,

ELFOGADTA A MEZŐGAZDASÁGI ÉS VIDÉKI EGYÜTTMŰKÖDÉS TECHNIKAI KÖZPONTJÁNAK KÖVETKEZŐ SZEMÉLYZETI SZABÁLYZATÁT:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

(1)   Ez a személyzeti szabályzat (a továbbiakban: a szabályzat) a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja (a továbbiakban: a Központ) tevékenységének nemzetközi és nyilvános jellegére figyelemmel kerül meghatározásra. A személyzeti szabályzat különösen az alkalmazottak jogait és kötelességeit, a foglalkoztatás feltételeit, a besorolást, továbbá a szolgálati jogviszony megszüntetését, a munkafeltételeket, a díjazást és a szociális juttatásokat, valamint a fegyelmi és a jogorvoslati eljárásokat szabályozza.

(2)   A Központ igazgatótanácsa (a továbbiakban: az igazgatótanács) a Központ igazgatója (a továbbiakban: az igazgató) által a Központnak benyújtott belső szabályokra vonatkozóan e szabályzat keretein belül javaslatokat vagy módosításokat fogadhat el az e szabályzatban megtestesülő elvek részletesebb meghatározása céljából; ez a lehetőség különösen az említett szabályokban kifejezetten meghatározott szempontokra alkalmazandó.

(3)   Az igazgatótanács a belső szabályokra irányuló, általa elfogadott javaslatokról vagy módosításokról a lehető legkorábban –– az elfogadásukat követő 30 munkanapon belül – értesíti az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságát (a továbbiakban: a Nagykövetek Bizottsága) és a Bizottságot.

Az igazgatótanács, amennyiben szükségesnek ítéli, átmenetileg és feltételesen alkalmazhatja a belső szabályokra irányuló, általa elfogadott javaslatokat és módosításokat. A tényleges alkalmazás kezdeti időpontja nem lehet korábbi, mint az igazgatótanács általi elfogadás időpontja.

A Nagykövetek Bizottsága az értesítés időpontjától számított három hónapon belül vagy jóváhagyja a számára elküldött belső szabályokat, vagy módosítja azokat.

(4)   A cotonou-i megállapodás, a Belgium és a Központ közötti, székhelyről szóló megállapodás, a Központ alapokmánya és eljárási szabályzata, a szabályzat és az annak szerves részét képező mellékletek, a Központ pénzügyi szabályzata, a szabályzat hatálybalépését követően e cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban jóváhagyott belső szabályok, az igazgató által meghatározott belső végrehajtási szabályok, valamint bármely egyéni, a felvételkor vagy azt követően, de mindkét esetben az igazgatótanács jóváhagyásával írásban megállapított feltétel együttesen alkotja az igazgatóra és a Központ 2. cikk szerinti alkalmazottaira alkalmazandó jogi kereteket.

2. cikk

(1)   A szabályzat meghatározza az alábbi személyekre alkalmazandó feltételeket:

| — | a Központ igazgatója, |
| --- | --- |

—

a Központ igazgatója,

| — | a Központ alkalmazottai, |
| --- | --- |

—

a Központ alkalmazottai,

| — | a Központ helyi alkalmazottai. |
| --- | --- |

—

a Központ helyi alkalmazottai.

(2)   A szabályzat szerint a Központ alkalmazottja minden személy, aki az igazgató által aláírt, a 6. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti határozott idejű szerződés alapján, valamint a szabályzatban meghatározott módon és korlátozásokkal áll alkalmazásban.

(3)   A szabályzat alkalmazásában a Központ helyi alkalmazottja minden személy, aki az igazgató által aláírt, határozott idejű szerződés alapján áll alkalmazásban fizikai vagy karbantartási feladatok ellátására a 7. cikkben meg nem határozott beosztásban, a helyi szokásoknak megfelelően.

(4)   Az e személyzeti szabályzatban található, férfiakra vonatkozó utalások egyúttal a nőkre vonatkozó utalásnak is tekintendők, illetve fordítva, kivéve, ha a szöveg egyértelműen mást jelez.

3. cikk

(1)   Az igazgatótanács hatáskörébe tartozik a 2A. és a 2B. besorolási fokozatú alkalmazottak felvételének és az egy vagy több alkalmazottra vonatkozó különleges egyedi feltételeknek – az igazgató javaslata alapján történő – jóváhagyása, az alkalmazottak szerződéseinek meghosszabbítása vagy megszüntetése.

A helyi alkalmazottak felvételéről és szerződésük megújításáról, meghosszabbításáról vagy megszüntetéséről az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályoknak megfelelő szokásos eljárásokat követően az igazgató dönt.

(2)   Az igazgató az alkalmazottak felvételére és munkaszerződéseik megújítására, meghosszabbítására és megszüntetésére vonatkozó valamennyi kérdésben az igazgatótanács jóváhagyását kéri. Ezek a kérdések többek között a megüresedett álláshelyekkel, a megüresedett álláshelyek meghirdetésének módjával, a beérkezett pályázatokkal és a jelöltek kiválasztásának módszerével és alapkövetelményeivel kapcsolatosak.

4. cikk

(1)   Létre kell hozni az alábbi bizottságokat, amelyek a szabályzat által rájuk bízott feladatokat látják el:

| — | egy személyzeti bizottságot, |
| --- | --- |

—

egy személyzeti bizottságot,

| — | egy felvételi/előléptetési bizottságot. |
| --- | --- |

—

egy felvételi/előléptetési bizottságot.

E testületek összetételét és eljárásait az V. melléklet rendelkezéseinek megfelelően kell meghatározni.

(2)   A személyzeti bizottság az alkalmazottak érdekeit képviseli a Központtal szemben, valamint kapcsolatot tart a Központ és az alkalmazottak között. A személyzeti bizottság hozzájárul a szolgálat zökkenőmentes működéséhez azáltal, hogy lehetőséget biztosít a személyzeti ügyekkel kapcsolatos vélemények kifejtésére.

A személyzeti bizottság javaslatokat nyújthat be az igazgatónak az alkalmazottak munkakörülményei vagy általános életkörülményei javítására vonatkozóan.

(3)   Az igazgatót tájékoztatni kell a személyzeti bizottság megválasztásáról, a jelöltekről és a szavazás eredményéről.

Az igazgató a személyzeti bizottság tagjainak névsoráról írásban tájékoztatja az igazgatótanácsot.

Az igazgató biztosítja a személyzeti bizottság számára a kötelezettségei teljesítéséhez ésszerűen elvárható feltételeket.

(4)   Az igazgató valamennyi, a költségvetésben előírt (és a határozatlan idejű szerződéssel kapcsolatos), állományban lévő megüresedett álláshely vagy előléptetés tekintetében felvételi/előléptetési bizottságot nevez ki.

5. cikk

A Központ kirendelt szakértők vagy harmadik felek által finanszírozott szakértők szolgálatait veheti igénybe. Ezen szakértők tekintetében az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályok irányadók.

Kirendelt szakértőnek kell tekinteni bármely, a Központ valamely alkalmazottjától megkövetelt képesítésekkel és tapasztalattal egyenértékű képesítésekkel és tapasztalattal rendelkező nemzeti vagy nemzetközi köztisztviselőt vagy magánszektorbeli tisztviselőt, akit ideiglenesen a Központba helyeztek vagy más alkalmazottal kicseréltek.

II. CÍM

AZ ALKALMAZOTTAK

I. FEJEZET

Kinevezés – Besorolás – Létszámterv

6. cikk

(1)   Az alkalmazott kinevezésének kizárólagos célja valamely, az álláshelyeknek a 10. cikkel összhangban a költségvetéshez mellékelt listáján szereplő megüresedett álláshelynek – a szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelő – betöltése.

(2)   Az állományban lévő alkalmazottakat az alábbi szerződések valamelyike alapján foglalkoztatják:

| a) | Határozatlan idejű szerződések

  Az igazgatótanács által jóváhagyott szerződés az alábbiakra is figyelemmel:






  — | a pénzügyi eszközök rendelkezésre állása, |
| --- | --- | --- |

a)

Határozatlan idejű szerződések

Az igazgatótanács által jóváhagyott szerződés az alábbiakra is figyelemmel:

—

a pénzügyi eszközök rendelkezésre állása,

| — | folyamatosan kielégítő teljesítmény, a 30. cikkel összhangban, |
| --- | --- |

—

folyamatosan kielégítő teljesítmény, a 30. cikkel összhangban,

| — | az alkalmazott által betöltött feladatkör fennállása, |
| --- | --- |

—

az alkalmazott által betöltött feladatkör fennállása,

| — | a feladatkör szerződés szerinti ellátásának képessége. |
| --- | --- |

—

a feladatkör szerződés szerinti ellátásának képessége.

A „határozatlan idejű szerződés” nem jelent folyamatos foglalkoztatást.

Bármely szerződés megszüntethető fegyelmi eljárás eredményeként.

| b) | Határozott idejű szerződések







  — | Az igazgató által jóváhagyott szerződés olyan alkalmazottra vonatkozóan, akit a Központ költségvetéshez csatolt, álláshelyeket tartalmazó listán szereplő, a költségvetési hatóságok által ideiglenesnek minősített álláshelyre vettek fel. E szerződések időtartama legfeljebb két év, kétszer megújítható, legfeljebb öt évre. |
| --- | --- | --- |

b)

Határozott idejű szerződések

—

Az igazgató által jóváhagyott szerződés olyan alkalmazottra vonatkozóan, akit a Központ költségvetéshez csatolt, álláshelyeket tartalmazó listán szereplő, a költségvetési hatóságok által ideiglenesnek minősített álláshelyre vettek fel. E szerződések időtartama legfeljebb két év, kétszer megújítható, legfeljebb öt évre.

| — | Az igazgató által jóváhagyott szerződés olyan alkalmazottra vonatkozóan, akit a Központ által igazgatott programok vagy alapok alapján létrehozott álláshelyre vettek fel. |
| --- | --- |

—

Az igazgató által jóváhagyott szerződés olyan alkalmazottra vonatkozóan, akit a Központ által igazgatott programok vagy alapok alapján létrehozott álláshelyre vettek fel.

| c) | Rövid távú szerződések







  — | Az igazgató által jóváhagyott szerződés olyan alkalmazottra vonatkozóan, aki teljes- vagy részmunkaidőben, de nem a Központ költségvetéséhez csatolt, az álláshelyeket tartalmazó listán szereplő álláshelyen végzi feladatát. A rövid távú szerződések időtartama legfeljebb egy év, kétszer megújítható, legfeljebb két évre. |
| --- | --- | --- |

c)

Rövid távú szerződések

—

Az igazgató által jóváhagyott szerződés olyan alkalmazottra vonatkozóan, aki teljes- vagy részmunkaidőben, de nem a Központ költségvetéséhez csatolt, az álláshelyeket tartalmazó listán szereplő álláshelyen végzi feladatát. A rövid távú szerződések időtartama legfeljebb egy év, kétszer megújítható, legfeljebb két évre.

| — | A valamely alkalmazott felvételére vonatkozó, az I. mellékletben szereplő mintának megfelelően elkészített szerződés tartalmazza a meghatározatlan idejű szerződés érvénybe lépésének időpontját, az alkalmazott besorolási osztályát, besorolási fokozatát és fizetési fokozatát, valamint az alkalmazottnak a szabályzat betartására vonatkozó kötelezettségét. A szerződésben figyelembe kell venni a Központ alkalmazottjaként korábban bármilyen szolgálati jogviszonyban töltött éveket. |
| --- | --- |

—

A valamely alkalmazott felvételére vonatkozó, az I. mellékletben szereplő mintának megfelelően elkészített szerződés tartalmazza a meghatározatlan idejű szerződés érvénybe lépésének időpontját, az alkalmazott besorolási osztályát, besorolási fokozatát és fizetési fokozatát, valamint az alkalmazottnak a szabályzat betartására vonatkozó kötelezettségét. A szerződésben figyelembe kell venni a Központ alkalmazottjaként korábban bármilyen szolgálati jogviszonyban töltött éveket.

7. cikk

(1)   A személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó álláshelyeket az azoknak megfelelő feladatok természetének és fontosságának megfelelően négy besorolási osztályba kell sorolni, csökkenő hierarchikus sorrendben: „igazgatók”, „szakmai alkalmazottak”, „irodai alkalmazottak” és „kisegítő alkalmazottak”.

(2)   Minden besorolási osztály besorolási fokozatokra, és minden besorolási fokozat fizetési fokozatokra oszlik.

A besorolási osztályokat, besorolási fokozatokat (az azoknak megfelelő, rájuk jellemző feladatkörrel) és a fizetési fokozatokat, egyéb információkkal együtt, a II. mellékletben szereplő táblázat tartalmazza. E táblázat alapján az igazgató meghatározza a Központban az egyes álláshelyekhez kapcsolódó feladatokat és hatásköröket.

(3)   A „szakmai alkalmazott” besorolási osztályba irányítási és tanácsadói feladatkört ellátó, egyetemi végzettséggel rendelkező alkalmazottak tartoznak. E besorolási osztály négy besorolási fokozatra oszlik:

| a) | a 2A. és a 2B. besorolási fokozatba „vezető szakértői” feladatkört ellátó alkalmazottak tartoznak, amely feladatkörhöz egyetemi vagy azzal egyenértékű, posztgraduális képzésben való részvételt lehetővé tevő végzettség, valamint a megfelelő szakterületen legalább 20, illetve 15 éves, a diploma megszerzését követően szerzett szakmai tapasztalat szükséges; |
| --- | --- |

a)

a 2A. és a 2B. besorolási fokozatba „vezető szakértői” feladatkört ellátó alkalmazottak tartoznak, amely feladatkörhöz egyetemi vagy azzal egyenértékű, posztgraduális képzésben való részvételt lehetővé tevő végzettség, valamint a megfelelő szakterületen legalább 20, illetve 15 éves, a diploma megszerzését követően szerzett szakmai tapasztalat szükséges;

| b) | a 2C. és a 2D. besorolási fokozatba „szakértői” feladatkört ellátó alkalmazottak tartoznak, amely feladatkörhöz egyetemi vagy azzal egyenértékű, posztgraduális képzésben való részvételt lehetővé tevő végzettség, valamint a megfelelő szakterületen legalább 10, illetve 5 éves, a diploma megszerzését követően szerzett szakmai tapasztalat szükséges; |
| --- | --- |

b)

a 2C. és a 2D. besorolási fokozatba „szakértői” feladatkört ellátó alkalmazottak tartoznak, amely feladatkörhöz egyetemi vagy azzal egyenértékű, posztgraduális képzésben való részvételt lehetővé tevő végzettség, valamint a megfelelő szakterületen legalább 10, illetve 5 éves, a diploma megszerzését követően szerzett szakmai tapasztalat szükséges;

Az igazgatótanács, az igazgató javaslatára, meghatározza a 2A. besorolási fokozatba tartozó beosztások számát.

(4)   Az „irodai alkalmazott” besorolási osztály három besorolási fokozatra oszlik:

| a) | két olyan besorolási fokozatra, amelybe „vezető asszisztensi”, illetve „irodai asszisztensi” feladatköröket ellátó alkalmazottak tartoznak:






  — | a 3A. besorolási fokozat, amelyhez a feladatkörhöz kapcsolódó szakterületen felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettség, valamint ennek megfelelő, a diploma megszerzését követően szerzett, legalább 10 éves szakmai tapasztalat szükséges, |
| --- | --- | --- |

a)

két olyan besorolási fokozatra, amelybe „vezető asszisztensi”, illetve „irodai asszisztensi” feladatköröket ellátó alkalmazottak tartoznak:

—

a 3A. besorolási fokozat, amelyhez a feladatkörhöz kapcsolódó szakterületen felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettség, valamint ennek megfelelő, a diploma megszerzését követően szerzett, legalább 10 éves szakmai tapasztalat szükséges,

| — | a 3B. besorolási fokozat, amelyhez középfokú vagy azzal egyenértékű végzettség, elismert titkárképző intézményben szerzett diploma, valamint ennek megfelelő, a diploma megszerzését követően szerzett, legalább 5 éves szakmai tapasztalat szükséges; |
| --- | --- |

—

a 3B. besorolási fokozat, amelyhez középfokú vagy azzal egyenértékű végzettség, elismert titkárképző intézményben szerzett diploma, valamint ennek megfelelő, a diploma megszerzését követően szerzett, legalább 5 éves szakmai tapasztalat szükséges;

| b) | valamint a 3C. besorolási fokozatra, amelybe „titkári” vagy „irodai” feladatkört ellátó alkalmazottak tartoznak, amelyhez középfokú vagy azzal egyenértékű végzettség, és a végzettség megszerzését követően szerzett, legalább 3 éves szakmai tapasztalat szükséges. |
| --- | --- |

b)

valamint a 3C. besorolási fokozatra, amelybe „titkári” vagy „irodai” feladatkört ellátó alkalmazottak tartoznak, amelyhez középfokú vagy azzal egyenértékű végzettség, és a végzettség megszerzését követően szerzett, legalább 3 éves szakmai tapasztalat szükséges.

(5)   A „kisegítő alkalmazott” besorolási osztálya a 4A. besorolási fokozatot tartalmazza, amelybe a „műszaki alkalmazott” feladatkörét ellátó alkalmazottak tartoznak, amely feladatkörhöz alapfokú végzettség szükséges, lehetőleg műszaki ismeretekkel kiegészítve, valamint legalább kétéves szakmai tapasztalat.

8. cikk

(1)   Az alkalmazottnak a felvételekor érvényes besorolását – a besorolási osztály, besorolási fokozat és fizetési fokozat pontos meghatározásával – a költségvetéssel, valamint az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályokkal összhangban az igazgató határozza meg.

(2)   Az alkalmazottakat a besorolásuknak megfelelő első fizetési fokozatba kell felvenni.

Az adott személy képzését és speciális szakmai tapasztalatának figyelembe vétele érdekében azonban az igazgató engedélyezheti, hogy a 2. fokozatba vegyék fel és így az első fokozatot átugorja.

(3)   Ha egy alkalmazottat olyan beosztásba neveznek ki, amely magasabb besorolási fokozatnak felel meg, mint amelyre őt kinevezték, ez a szerződésének a módosítását teszi szükségessé.

9. cikk

(1)   Az igazgató az alkalmazottakat kizárólag a Központ érdekében és az állampolgárságra való tekintet nélkül a besorolási osztálynak és besorolási fokozatnak megfelelő feladatkörrel járó beosztásba helyezi át.

(2)   Valamely alkalmazottnak egy egység vezetői vagy helyettesvezetői tisztségbe történő kinevezésére bármely besorolási fokozatban kizárólag működési okokból kerül sor.

(3)   A tagok kinevezése, amennyire lehetséges, tükrözi a Központ AKCS–EK paritásos jellegét.

10. cikk

A Központ éves költségvetéséhez csatolt táblázat valamennyi besorolási osztályban és besorolási fokozatban meghatározza az álláshelyek számát, és jelzi az esetleges megüresedett álláshelyeket.

II. FEJEZET

Jogok és kötelezettségek

11. cikk

(1)   Az alkalmazott feladatai ellátása során kizárólag a Központ érdekeit szem előtt tartva jár el és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít; semmilyen kormánytól, hatóságtól, szervezettől, illetőleg Központon kívüli személytől nem kérhet vagy fogadhat el utasításokat.

(2)   Az alkalmazott az igazgató engedélye nélkül egyetlen kormánytól vagy a Központon kívüli más helyről sem fogadhat el kedvezményt, ajándékot vagy juttatást, kivéve, ha azzal a kinevezését megelőzően, illetve különleges szabadsága során nyújtott szolgálatait ismerik el.

12. cikk

(1)   Az alkalmazott tartózkodik minden olyan tevékenységtől és különösen minden olyan nyilvános véleménynyilvánítástól, amely sértheti a Központnál betöltött tisztségének méltóságát vagy a Központ hírnevét.

(2)   Az alkalmazott nem folytathat olyan – sem jövedelemszerző, sem ingyenesen végzett – tevékenységet, amely vélhetően csorbítja függetlenségét vagy a Központ érdekeit sérti.

13. cikk

Amennyiben az alkalmazott törvényes házastársa vagy a vele élettársi viszonyban élő személy jövedelemszerző foglalkozással rendelkezik, az alkalmazott erről tájékoztatja az igazgatót.

Amennyiben a foglalkozás összeférhetetlennek bizonyul az alkalmazott feladataival vagy a Központ érdekeivel, és az alkalmazott nem tud kötelezettséget vállalni arra, hogy az határozott és ésszerű időn belül megszűnik, az igazgató javasolja, hogy az igazgatótanács határozzon arról, hogy az alkalmazott továbbra is a beosztásában maradjon, a szerződését megszüntessék vagy felfüggesszék.

14. cikk

Amennyiben feladatainak ellátása során az alkalmazottnak olyan ügyben kell állást foglalnia, amelynek kezeléséhez vagy kimeneteléhez olyan személyes érdeke fűződik, amely sértené függetlenségét, erről köteles az igazgatót tájékoztatni.

15. cikk

Az alkalmazott szolgálati jogviszonyának megszünését követően is köteles tisztességes és körültekintő magatartást tanúsítani bizonyos, a Központhoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó megbízatások vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

16. cikk

(1)   Az alkalmazott a lehető legnagyobb körültekintéssel jár el feladatai ellátása során vagy az azzal összefüggésben tudomására jutott valamennyi tény és információ tekintetében; nyilvánosságra még nem hozott dokumentumot vagy információt semmilyen módon nem adhat ki arra jogosulatlan természetes vagy jogi személyeknek. Az alkalmazottra e kötelezettség szolgálati jogviszonya megszünését követően 10 éven át vonatkozik.

(2)   Az alkalmazott az igazgató engedélye nélkül sem egyedül, sem másokkal együtt nem hozhat vagy hozathat nyilvánosságra semmilyen anyagot, amelynek tárgya a Központ tevékenységével kapcsolatos. Az engedély csak abban az esetben tagadható meg, ha a tervezett közzététel alkalmas arra, hogy a Központ érdekeit sértse.

17. cikk

Az alkalmazott feladatainak ellátása során készített irataiból vagy más munkáiból eredő jog, beleértve a szerzői és más szellemi tulajdonjogokat, a Központot illeti.

18. cikk

Az alkalmazottnak az alkalmazás helyén vagy olyan helyen kell laknia, amely nincs nagyobb távolságra az alkalmazás helyétől, mint ami feladatai megfelelő ellátásával összeegyeztethető.

19. cikk

(1)   Az alkalmazott, beosztásától függetlenül segíti és tanácsaival támogatja feletteseit; az alkalmazott felelős a rábízott feladatok ellátásáért.

(2)   A szolgálat bármely részlegét irányító alkalmazott felelősséggel tartozik feletteseinek a ráruházott hatáskörök ellátásáért és az általa adott utasítások teljesítéséért. Beosztottainak felelőssége semmiképpen sem mentesíti az alkalmazottat saját felelőssége alól.

(3)   Amennyiben az alkalmazott olyan utasítást kap, amelyet szabálytalannak tart vagy amelynek teljesítése súlyos következményekkel járhat, arról – szükség esetén írásban – tájékoztatnia kell közvetlen felettesét. Ha felettese az utasításokat írásban megerősíti, az alkalmazott köteles azt teljesíteni, kivéve, ha ez a büntetőjog szabályaiba ütközik vagy a személyi biztonságra túlságosan nagy kockázatot jelentene. Amennyiben az utasítások jogszabályba ütköznek, az alkalmazott jelenti az ügyet az igazgatónak.

20. cikk

(1)   Az alkalmazottat kötelezni kell arra, hogy azt a kárt, amelyet feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban való súlyos megszegésével a Központnak okoz, egészben vagy részben megtérítse.

(2)   Az igazgatóság az igazgató javaslata alapján indokolással ellátott határozatot hoz a fegyelmi ügyek vonatkozásában megállapított eljárásnak megfelelően.

21. cikk

(1)   A Központ alkalmazottait megillető kiváltságok és mentességek biztosítása kizárólag a Központ érdekében történik. A cotonou-i megállapodás – és adott esetben a székhelyről szóló megállapodás – kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvének a Központra és személyzetére is alkalmazandó, megfelelő rendelkezéseire is figyelemmel az alkalmazottak nem mentesülnek magánjellegű kötelezettségeik teljesítése vagy a hatályos jogszabályoknak és rendőrségi rendelkezéseknek való megfelelés alól.

(2)   Az érintett alkalmazott haladéktalanul tájékoztatja az igazgatót, ha e kiváltságok és mentességek vita tárgyát képezik.

22. cikk

(1)   A Központ segítséget nyújt minden alkalmazottnak olyan személy elleni eljárásban, aki az alkalmazott vagy családtagjai sérelmére, az alkalmazott beosztása vagy feladatainak ellátása miatt fenyegetést, becsületsértést, rágalmazást, illetve bármilyen személy vagy vagyon elleni támadást követett el. Az ilyen esetben elszenvedett kárt az alkalmazottnak egyetemlegesen megtérítik, amennyiben azt nem az alkalmazott szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása okozta, és nem volt lehetséges az elkövetővel megtéríttetni.

(2)   A Központ lehetővé teszi az alkalmazottak képzését, amennyiben ez összeegyeztethető a szolgálat megfelelő működésének követelményeivel, és a Központ érdekeit szolgálja.

23. cikk

Az alkalmazott jogosult az egyesülési jog gyakorlására, tagja lehet különösen szakszervezeteknek vagy szakmai szervezeteknek. A szakszervezeti vagy szakmai szervezeti feladatok ellátásának ténye nem jelenthet hátrányt az érintett személynek.

24. cikk

(1)   Az alkalmazott a feladataival kapcsolatos kérdésekre vonatkozó petíciót nyújthat be az igazgatónak.

(2)   Az e szabályzat alapján egy meghatározott személyre vonatkozóan hozott minden határozatot írásban haladéktalanul közölni kell az alkalmazottal.

(3)   Az alkalmazottat hátrányosan érintő minden határozatnak tartalmaznia kell az alapjául szolgáló indokokat.

25. cikk

(1)   Minden alkalmazottnak csak egyetlen személyi aktája lehet. Az akta az alábbiakat tartalmazza:

| — | az alkalmazott hivatali státuszára vonatkozó valamennyi iratot, valamint az alkalmasságára, teljesítményére és magatartására vonatkozó valamennyi jelentést, |
| --- | --- |

—

az alkalmazott hivatali státuszára vonatkozó valamennyi iratot, valamint az alkalmasságára, teljesítményére és magatartására vonatkozó valamennyi jelentést,

| — | az alkalmazott ezen iratokkal kapcsolatban tett valamennyi észrevételét. |
| --- | --- |

—

az alkalmazott ezen iratokkal kapcsolatban tett valamennyi észrevételét.

Az alkalmazott jogosult betekinteni a személyi aktájában lévő valamennyi iratba. Szolgálati jogviszonyának megszűnését követően ez a jog még legfeljebb két évig megilleti.

A személyi aktát bizalmasan kell kezelni, és abba csak a hivatal helyiségeiben lehet betekinteni. A vonatkozó iratok másolatait meg kell küldeni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Közigazgatási Bíróságának, amennyiben az alkalmazott ellen a Bíróságon keresetet indítottak, és a Bíróság az iratokat kéri.

(2)   Az alkalmazott személyi aktájában található, az 55. cikk (2) bekezdésének megfelelően első fokú fegyelmi intézkedésre vonatkozó dokumentumokat három év elteltével el kell távolítani az aktából, amennyiben az időszak alatt az alkalmazottal szemben nem került sor újabb fegyelmi intézkedésre.

III. FEJEZET

Felvétel – Időszakos értékelés – Szakmai előléptetés – A szolgálati jogviszony/szerződés megszűntetése – A beosztásból való eltávolítás

1. szakasz

Felvétel

26. cikk

(1)   Az alkalmazottak felvétele során arra kell törekedni, hogy a Központ részére olyan személyek munkáját biztosítsák, akik megfelelnek az alkalmasság, a teljesítmény és a tisztesség legmagasabb szintű követelményeinek.

(2)   Az alkalmazottakat versenyvizsga alapján, az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályokkal összhangban kell kiválasztani.

(3)   A (2) bekezdésben említett szabályokban meghatározott felvételi eljárás nyílt, átlátható, és a cotonou-i megállapodást aláíró államok valamennyi állampolgára számára azonos részvételi és alkalmazási lehetőséget kínál.

Az alkalmazottakat fajra, vallásra és nemre való tekintet nélkül kell kiválasztani.

Semmilyen beosztás sem tartható fenn valamely tagállam állampolgárai számára.

A valamely beosztáshoz szükséges, azonos szakképesítéssel és tapasztalattal rendelkezők esetében a cotonou-i megállapodást aláíró államok állampolgárai közül a lehető legszélesebb földrajzi területről kell kiválasztani az alkalmazottakat.

Az alkalmazottak felvételekor a lehetőségekhez mérten figyelembe kell venni a Központ AKCS–EK paritásos jellegét.

27. cikk

(1)   Az alkalmazott kizárólag az alábbi feltételekkel alkalmazható:

| a) | a cotonou-i megállapodást aláíró valamely állam állampolgára; |
| --- | --- |

a)

a cotonou-i megállapodást aláíró valamely állam állampolgára;

| b) | a katonai szolgálatról szóló, rá vonatkozó jogszabályok által előírt valamennyi kötelezettségének eleget tett; |
| --- | --- |

b)

a katonai szolgálatról szóló, rá vonatkozó jogszabályok által előírt valamennyi kötelezettségének eleget tett;

| c) | megfelel a feladatainak ellátásához szükséges erkölcsi követelményeknek; |
| --- | --- |

c)

megfelel a feladatainak ellátásához szükséges erkölcsi követelményeknek;

| d) | a 26. cikk (2) bekezdésében említett versenyvizsgán alapuló eljárással vették föl; |
| --- | --- |

d)

a 26. cikk (2) bekezdésében említett versenyvizsgán alapuló eljárással vették föl;

| e) | a Központ által kijelölt orvos által elvégzett orvosi vizsgálat szerint fizikailag alkalmas feladatainak elvégzésére; |
| --- | --- |

e)

a Központ által kijelölt orvos által elvégzett orvosi vizsgálat szerint fizikailag alkalmas feladatainak elvégzésére;

| f) | igazolja a Központ két hivatalos munkanyelve (francia vagy angol) közül az egyik alapos ismeretét, valamint a másik munkanyelvnek a feladatkör ellátásához szükséges kielégítő szintű ismeretét. |
| --- | --- |

f)

igazolja a Központ két hivatalos munkanyelve (francia vagy angol) közül az egyik alapos ismeretét, valamint a másik munkanyelvnek a feladatkör ellátásához szükséges kielégítő szintű ismeretét.

(2)   Az alkalmazott hivatalba lépését megelőzően az alábbi iratokat nyújtja be a Központnak:

| a) | orvosi igazolás, amely tanúsítja, hogy leendő feladatainak ellátására alkalmas; |
| --- | --- |

a)

orvosi igazolás, amely tanúsítja, hogy leendő feladatainak ellátására alkalmas;

| b) | katonai szolgálatának letöltését igazoló irat; |
| --- | --- |

b)

katonai szolgálatának letöltését igazoló irat;

| c) | okirat, amely igazolja, hogy a cotonou-i megállapodást aláíró valamelyik állam teljes jogú állampolgára; |
| --- | --- |

c)

okirat, amely igazolja, hogy a cotonou-i megállapodást aláíró valamelyik állam teljes jogú állampolgára;

| d) | családi állapotára, valamint házastársának és eltartott gyermekeinek családi állapotára vonatkozó okmányok. |
| --- | --- |

d)

családi állapotára, valamint házastársának és eltartott gyermekeinek családi állapotára vonatkozó okmányok.

(3)   Az alkalmazott a Központ kérésére vállalja, hogy a próbaidő vége előtt részt vesz a Központ orvosa által végzett orvosi vizsgálaton.

28. cikk

(1)   A megüresedett álláshelyek betöltése érdekében az igazgató – miután megvizsgálta annak lehetőségét, hogy áthelyezéssel vagy a 32. és 33. cikkben foglaltak alapján besorolási fokozat vagy osztály szerinti előléptetéssel a Központ alkalmazottait nevezze ki – megindítja a versenyvizsgán alapuló külső felvételi eljárást a 4. cikk (1) bekezdésében, a 26. cikk (2) bekezdésében és az V. mellékletben említett szabályokkal összhangban.

(2)   A felvételi eljárás a jövőbeli felvétel számára készülő tartaléklista összeállítása céljából is kezdeményezhető.

29. cikk

(1)   Az alkalmazott felvételét követően hat hónapos próbaidőt tölt le.

(2)   Azt az alkalmazottat, akinek a munkája nem bizonyult megfelelőnek ahhoz, hogy beosztásában véglegesítsék, el kell bocsátani. Az igazgató azonban kivételes esetben további időszakokkal – amelyek összesen legfeljebb hat hónapot tehetnek ki – meghosszabbíthatja a próbaidőt.

(3)   Ha a próbaidő és a hosszabbítások során az alkalmazott betegség, szülési szabadság vagy baleset miatt folyamatosan legalább egy hónapig nem tudja ellátni a feladatait, az igazgató a próbaidőt a megfelelő időtartammal meghosszabbíthatja.

(4)   A (3) bekezdés sérelme nélkül a próbaidő teljes időtartama legfeljebb tizenkét hónap lehet.

(5)   A próbaidejét töltő alkalmazott – ellenkező megállapodás hiányában – a próbaidő alatt bármikor, egy hónapos felmondási idővel felmondhat.

2. szakasz

Időszakos értékelés – Szakmai előmenetel

30. cikk

(1)   Tizenkét havonta, a naptári év végén és az igazgató által meghatározott belső végrehajtási szabályokra is figyelemmel az alkalmazott alkalmasságáról, teljesítményéről és magatartásáról értékelő jelentés készül.

(2)   Az értékelő jelentést át kell adni az alkalmazottnak. Az alkalmazottnak jogában áll az értékeléssel kapcsolatban bármilyen, általa fontosnak tartott észrevételt tenni.

31. cikk

(1)   Az az alkalmazott, aki ugyanazon besorolási és fizetési fokozatban legalább két évet folyamatosan eltöltött és kiváló teljesítményt nyújtott, valamint szerződése ezen időszakot követően még legalább egy hónapig tart, besorolási fokozatának következő fizetési fokozatába léphet.

(2)   A fent említett fizetési fokozatbeli előrelépés nem automatikus, arról az alkalmazottnak a felettesek által készített értékelés szerinti alkalmassága, teljesítménye és magatartása, valamint feladatai összetettségének változása alapján az igazgató határoz.

32. cikk

(1)   Az alkalmazott besorolási fokozata szerinti előléptetésre kizárólag a következő fokozatba, a megüresedett álláshely betöltése érdekében igazgatói kinevezéssel kerülhet sor, az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályokkal összhangban.

(2)   A közvetlenül az alkalmazott besorolási osztálya fölötti besorolási fokozatba történő előléptetés céljából – érdemeik összehasonlítását és a feletteseik által készített jelentések figyelembevételét követően – azon alkalmazottak közül kell választani, akik saját besorolási fokozatukban letöltötték a minimális szolgálati időt.

(3)   A következő besorolási osztályba történő előléptetés céljából – összehasonlító értékelést követően – azon pályázó alkalmazottak közül kell választani, akik rendelkeznek a szükséges képzéssel és tapasztalattal, és saját besorolási fokozatukban letöltötték a minimális szolgálati időt. Az alkalmazottat az új besorolási osztály legalacsonyabb besorolási fokozatába kell kinevezni.

(4)   A besorolási fokozat vagy osztály szerinti előléptetésre való jogosultság feltétele az adott besorolási fokozatban eltöltött legalább két év.

33. cikk

(1)   Az alkalmazottat abba a fizetési fokozatba kell besorolni, amelyért járó illetmény összege legközelebb áll a korábbi besorolási fokozatában kapott illetményéhez.

(2)   Új besorolási fokozatában az alkalmazott nem kaphat alacsonyabb alapilletményt, mint amelyet korábbi besorolási fokozatában kapott.

(3)   Az alkalmazott nem kerülhet anyagilag kedvezőtlenebb helyzetbe olyan esetben, amikor előléptetése nélkül a korábbi besorolási fokozatában érdemei alapján magasabb fizetési fokozatba léphetett volna. Ebben az esetben az alkalmazott egy fizetési fokozattal magasabbra kerül abban az időpontban, amikor korábbi besorolási fokozatában érdemei alapján a magasabb fizetési fokozat megillette volna.

3. szakasz

A szolgálati jogviszony megszűnése – A szerződés megszüntetése

34. cikk

A jogviszony (az elhalálozás okán történt megszűnést leszámítva) megszűnik a következő esetekben:

| 1. | Az alkalmazott részéről történő felmondás esetén a felmondási idő elteltével. A felmondási idő – amennyiben a felek közös megegyezéssel rövidebb időtartamban nem állapodnak meg – legalább három hónap, legfeljebb hat hónap. |
| --- | --- |

1.

Az alkalmazott részéről történő felmondás esetén a felmondási idő elteltével. A felmondási idő – amennyiben a felek közös megegyezéssel rövidebb időtartamban nem állapodnak meg – legalább három hónap, legfeljebb hat hónap.

| 2. | A Központ részéről történő felmondás esetén a felmondási idő elteltével.
  A felmondási idő letöltött szolgálati évenként egy hónap, de legalább három, legfeljebb kilenc hónap. A felmondási idő azonban nem kezdődhet el szülési szabadság vagy betegszabadság idején, feltéve, hogy a betegszabadság időtartama nem haladja meg a három hónapot. A szülési szabadság vagy betegszabadság idejére a felmondási időt – az említett korlátozásokra is figyelemmel – fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

2.

A Központ részéről történő felmondás esetén a felmondási idő elteltével.

A felmondási idő letöltött szolgálati évenként egy hónap, de legalább három, legfeljebb kilenc hónap. A felmondási idő azonban nem kezdődhet el szülési szabadság vagy betegszabadság idején, feltéve, hogy a betegszabadság időtartama nem haladja meg a három hónapot. A szülési szabadság vagy betegszabadság idejére a felmondási időt – az említett korlátozásokra is figyelemmel – fel kell függeszteni.

| 3. | Annak a hónapnak a végén, amikor az alkalmazott betölti a 65. életévét. |
| --- | --- |

3.

Annak a hónapnak a végén, amikor az alkalmazott betölti a 65. életévét.

| 4. | A Központ hatékony működése érdekében alkalmatlanság vagy nem megfelelő munkavégzés esetén az alkalmazott szerződését az 55. cikkel összhangban a foglalkoztatás ideje alatt is meg lehet szüntetni. |
| --- | --- |

4.

A Központ hatékony működése érdekében alkalmatlanság vagy nem megfelelő munkavégzés esetén az alkalmazott szerződését az 55. cikkel összhangban a foglalkoztatás ideje alatt is meg lehet szüntetni.

| 5. | A Központ – különösen finanszírozás hiányában történő – bezárása esetén az alkalmazott letöltött szolgálati évenként egy havi – összesen legfeljebb tizenkét havi – bruttó alapilletményének megfelelő végkielégítésben részesül. Az összeget az alkalmazott legutolsó havi bruttó illetménye alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

5.

A Központ – különösen finanszírozás hiányában történő – bezárása esetén az alkalmazott letöltött szolgálati évenként egy havi – összesen legfeljebb tizenkét havi – bruttó alapilletményének megfelelő végkielégítésben részesül. Az összeget az alkalmazott legutolsó havi bruttó illetménye alapján kell kiszámítani.

| 6. | Létszámcsökkentés miatti elbocsátás esetén az érintett alkalmazott a (2) bekezdésben foglaltak szerint kapja meg a felmondását, és az (5) bekezdésben foglaltak szerint részesül végkielégítésben. |
| --- | --- |

6.

Létszámcsökkentés miatti elbocsátás esetén az érintett alkalmazott a (2) bekezdésben foglaltak szerint kapja meg a felmondását, és az (5) bekezdésben foglaltak szerint részesül végkielégítésben.

35. cikk

Az alkalmazott szerződését az igazgató kezdeményezésére az alábbi esetekben felmondási idő nélkül is meg lehet szüntetni:

| a) | a próbaidő alatt vagy végén, a 29. cikk (2) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a próbaidő alatt vagy végén, a 29. cikk (2) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelően;

| b) | amennyiben az alkalmazott már nem felel meg a 27. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az alkalmazott már nem felel meg a 27. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek;

| c) | a 36. cikkben meghatározott esetben; |
| --- | --- |

c)

a 36. cikkben meghatározott esetben;

| d) | a 37. cikkben meghatározott esetben. |
| --- | --- |

d)

a 37. cikkben meghatározott esetben.

36. cikk

(1)   Az e cím VI. fejezetében megállapított fegyelmi eljárás lezárását követően az alkalmazott szerződését – az alkalmazott szándékosan vagy gondatlanságból elkövetett, súlyos kötelezettségszegése esetén – felmondási idő nélkül is meg lehet szüntetni. A szerződés megszüntetéséről az igazgató határoz azt követően, hogy az érintett személy lehetőséget kapott a védekezése előadására.

(2)   Az alkalmazottat szerződésének megszüntetése előtt az 57. cikkben megállapított feltételek esetén fel lehet függeszteni.

(3)   Amennyiben az alkalmazottat e cikk (1) bekezdése alapján felmentik a munkavégzés alól, az igazgató javasolhatja az igazgatótanácsnak, hogy az érintett személytől részben vagy egészben vonja meg a végkielégítésre, valamint a 46. és 52. cikkben foglalt szabályokban megállapított költségtérítésre szóló jogosultságot.

37. cikk

(1)   A Központ köteles felmondási idő nélkül megszüntetni az alkalmazott szerződését, ha az igazgató megállapítja, hogy az érintett személy a felvételekor szándékosan hamis információt nyújtott be szaktudására vagy a 27. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételekre vonatkozóan.

(2)   Ebben az esetben a szerződés megszüntetéséről az igazgató javaslata alapján az igazgatótanács határoz azt követően, hogy meghallgatta az érintett személyt, és lefolytatta az e cím VI. fejezetében megállapított fegyelmi eljárást.

(3)   Az alkalmazottat szerződésének megszüntetése előtt az 57. cikkben megállapított feltételek esetén fel lehet függeszteni.

Alkalmazni kell a 36. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.

IV. FEJEZET

Munkafeltételek

1. szakasz

Munkaidő

38. cikk

(1)   Az aktív foglalkoztatásban álló alkalmazottaknak mindenkor a Központ rendelkezésére kell állniuk.

A rendes munkaidő azonban nem haladhatja meg a heti harminchét és fél órát, amelyet az igazgató által megállapított belső végrehajtási szabályokkal összhangban meghatározott munkaidőrendben kell teljesíteni.

(2)   Az igazgató indokolt esetben részmunkaidős munkavégzést engedélyezhet az alkalmazottaknak, amennyiben úgy ítéli meg, hogy ez a Központ érdekeit szolgálná.

Az engedély megadásának feltételeit az igazgató által megállapított belső végrehajtási szabályok tartalmazzák.

39. cikk

(1)   Az alkalmazott csak kivételesen, sürgős vagy nagy mennyiségű munka esetén kötelezhető túlórára. Éjszakai munkavégzés és a vasárnapokon vagy munkaszüneti napokon történő bármilyen munkavégzés kizárólag az igazgató által megállapított belső végrehajtási szabályokkal összhangban engedélyezhető.

(2)   Az alkalmazott által teljesített túlórák száma félévenként nem haladhatja meg a 150 órát.

(3)   A szakmai vagy irodai alkalmazottak által ledolgozott túlóra nem jogosít fel kompenzációra vagy díjazásra.

Az (1) bekezdésben említett belső végrehajtási szabályokban megállapított feltételeknek megfelelően a kisegítő személyzeti besorolási osztályba tartozó alkalmazottak az általuk teljesített túlórákért kompenzációs pihenőidőre jogosultak, illetve, ha a szolgálat szükségletei a túlórák teljesítését követő hat hónapon belül nem teszik lehetővé a pihenőidő kiadását, akkor automatikusan az említett szabályokban meghatározott túlóradíjra válnak jogosulttá.

2. szakasz

Szabadság

40. cikk

(1)   Az alkalmazottak az igazgató által megállapított belső végrehajtási szabályokkal összhangban naptári évenként legalább 24 munkanap és legfeljebb 30 munkanap éves szabadságra jogosultak. Az említett szabályok tartalmazzák a szabadság következő naptári évre történő átvitelének feltételeit.

(2)   Az éves szabadság mellett az igazgató kivételesen, az alkalmazott kérésére rendkívüli szabadságot is engedélyezhet. A rendkívüli szabadság engedélyezésének feltételeit az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályok tartalmazzák.

41. cikk

A női alkalmazottak – a 40. cikkben meghatározott szabadságon kívül, orvosi igazolás bemutatása ellenében – teljes illetményükkel járó szülési szabadságra jogosultak, amely szokásosan az igazolásban feltüntetett várható szülési időpont előtt hat héttel kezdődik, és szokásosan a szülést követően 10 hétig tart; a szülési szabadság időtartama legalább 16 hét.

Orvosi engedéllyel azonban az érintett alkalmazott a szülés várható időpontja előtt kevesebb, mint 6 héttel is megkezdheti a szülési szabadságot, ebben az esetben a szabadság időtartama a szülést követő 10 hét, valamint az az időtartam, amelyet az érintett alkalmazott a szülés tényleges időpontját megelőző hatodik hetet követően még ledolgozott.

A férfi alkalmazottak a gyermek születését követő tíz héten belül öt munkanap apasági szabadságra jogosultak.

42. cikk

Az alkalmazott, ha igazolja, hogy betegség vagy baleset folytán nem tudja ellátni feladatait, az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályokkal összhangban automatikusan betegszabadságra jogosult. A Központ saját döntése alapján orvosi szakvéleményt kérhet.

43. cikk

A részmunkaidőben dolgozó alkalmazott éves szabadsága a részmunkaidős munkavégzés időtartamára vonatkozóan megfelelő mértékben csökken. A levonható napok törtrészeit az igazgató által megállapított belső végrehajtási szabályokkal összhangban, arányosan kell kiszámítani.

44. cikk

(1)   Az alkalmazott – a betegség vagy baleset kivételével – kizárólag a közvetlen felettesének előzetes engedélyével maradhat távol. Bármely vonatkozó fegyelmi intézkedés sérelme nélkül, minden szabályosan megállapított jogosulatlan távolmaradást le kell vonni az érintett alkalmazott éves szabadságából. Ha az alkalmazott már igénybe vette az éves szabadságát, akkor automatikusan elveszíti az adott időtartamra járó díjazásra vonatkozó jogosultságát.

(2)   Ha az alkalmazott a betegszabadságát az alkalmazási helyétől eltérő helyen kívánja tölteni, akkor előzetes engedélyt kell kérnie az igazgatótól.

(3)   Az igazgató kivételes esetben, saját döntése alapján, az alkalmazott kérésére személyes okokkal indokolt fizetés nélküli szabadságot engedélyezhet az alkalmazottnak. A fizetés nélküli szabadság időtartama tizenöt éves időszakonként nem haladhatja meg az egy évet.

Ez alatt az idő alatt az alkalmazott nem kerülhet magasabb fizetési fokozatba, és a fizetés nélküli szabadság időtartama nem számít bele a 31. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított minimális időtartamba.

A fizetés nélküli szabadságra vonatkozó szabályokat az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályok határozzák meg.

(4)   Minden 18 havi folyamatos szolgálati időszakot követően az alkalmazott, törvényes házastársa és eltartott gyermekei az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályokkal összhangban egy hazautazás menettérti költségtérítésére jogosult.

3. szakasz

Munkaszüneti napok

45. cikk

A munkaszüneti napok listáját az igazgató állítja össze.

V. FEJEZET

Díjazás és költségtérítés

46. cikk

(1)   Az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályokban megállapított feltételek értelmében és ellenkező rendelkezés hiányában az alkalmazott alkalmazásából eredően besorolási osztályának, besorolási fokozatának és fizetési fokozatának megfelelő díjazásra jogosult.

Az alkalmazott erről a jogosultságáról nem mondhat le.

(2)   A díjazás alapilletményből, valamint családi és egyéb juttatásokból áll.

47. cikk

A díjazás összegét euróban kell megállapítani és kifizetni.

48. cikk

Az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján, az Európai Unió Tanácsa által a közösségi alkalmazottak számára megállapított módszer alapján hagyja jóvá az illetmények éves kiigazítását.

49. cikk

A havi alapilletményeket besorolási osztályonként, besorolási fokozatonként és fizetési fokozatonként a II. mellékletben szereplő táblázattal összhangban kell megállapítani.

50. cikk

(1)   A 46. cikkben említett belső szabályokban megállapított, alkalmazottnak járó családi juttatások az alábbiakat foglalják magukban:

| a) | háztartási támogatás; |
| --- | --- |

a)

háztartási támogatás;

| b) | eltartott gyermek után járó támogatás; |
| --- | --- |

b)

eltartott gyermek után járó támogatás;

| c) | iskoláztatási támogatás. |
| --- | --- |

c)

iskoláztatási támogatás.

(2)   Az ebben a cikkben említett családi juttatásokban részesülő alkalmazott köteles bejelenteni a máshonnan származó hasonló juttatásokat, amelyek összegét le kell vonni az e szabályzat értelmében kifizetett juttatásokból.

(3)   Az eltartott gyermek után járó támogatást az igazgató különleges és kellően indokolt döntése alapján kétszeresére lehet emelni, amennyiben a Központ által kijelölt orvos hivatalos orvosi igazolást állít ki arról, hogy a gyermek olyan szellemi vagy testi fogyatékosságban szenved, amely az alkalmazottra súlyos anyagi terhet ró.

51. cikk

Az alkalmazott alkalmazási idő alatt bekövetkező halála esetén a túlélő házastársat vagy az eltartott gyermekeket az elhunyt személy teljes díjazása megilleti az elhalálozás hónapját követő hatodik hónap végéig.

52. cikk

A 46. cikkben említett belső szabályokban megállapított feltételek értelmében az alkalmazott jogosult azon költségek megtérítésére, amelyek hivatalba lépésekor, áthelyezésekor, hazautazási szabadsága alatt vagy szerződésének lejártakor, valamint – a 36. cikk (3) bekezdésében foglaltak sérelme nélkül – feladatainak teljesítésekor vagy azzal kapcsolatban merültek föl.

53. cikk

(1)   Az alkalmazott, annak törvényes házastársa vagy eltartott gyermeke elhalálozása esetén a Központ megtéríti a holttestnek az alkalmazott alkalmazási helyéről a származási helyére történő szállításával összefüggésben felmerült költségeket. A Központ ebből a célból előleget nyújthat.

A Központ szintén megtéríti az elhalálozott alkalmazott származási helyére visszatérő, az előző albekezdésben említett túlélők útiköltségét, valamint személyes használati tárgyaik és poggyászuk szállítási költségeit.

(2)   Az alkalmazott kiküldetés alatt bekövetkező halála esetén a Központ megtéríti a holttestnek a haláleset helyéről az alkalmazott származási helyére történő szállításával összefüggésben felmerült költségeket.

54. cikk

Minden túlfizetett összeget vissza kell fizetni, ha a kedvezményezett tudott a kifizetés szabálytalanságáról, illetve a szabálytalanság olyan nyilvánvaló volt, hogy a kedvezményezettnek tudnia kellett róla. A behajtás szabályait az igazgató állapítja meg.

VI. FEJEZET

Fegyelmi intézkedések

55. cikk

(1)   Az az alkalmazott, aki az e szabályzatban foglalt kötelezettségeit szándékosan vagy gondatlanságból nem teljesíti, fegyelmi intézkedéssel sújtható.

(2)   A fegyelmi intézkedések a következők lehetnek:

| — | első fokú intézkedések:






  a) | írásbeli figyelmeztetés; |
| --- | --- | --- |

—

első fokú intézkedések:

a)

írásbeli figyelmeztetés;

| b) | megrovás, |
| --- | --- |

b)

megrovás,

| — | másodfokú intézkedések:






  a) | alacsonyabb fizetési fokozatba sorolás; |
| --- | --- | --- |

—

másodfokú intézkedések:

a)

alacsonyabb fizetési fokozatba sorolás;

| b) | alacsonyabb besorolási fokozatba vagy osztályba való visszaminősítés; |
| --- | --- |

b)

alacsonyabb besorolási fokozatba vagy osztályba való visszaminősítés;

| c) | a beosztásból való eltávolítás. |
| --- | --- |

c)

a beosztásból való eltávolítás.

(3)   Egyetlen kötelezettségszegés kizárólag egy fegyelmi intézkedést vonhat maga után.

56. cikk

(1)   A figyelmeztetést és a megrovást az igazgató az alkalmazott közvetlen felettesének javaslatára vagy saját kezdeményezésére, az igazgatótanáccsal folytatott konzultáció nélkül adhatja. Az érintett személyt előzetesen meg kell hallgatni. Az alkalmazottnak – amennyiben kíván – jogában áll a figyelmeztetésre vagy megrovásra válaszolni. A választ az alkalmazott személyi aktájában kell megőrizni.

(2)   A többi intézkedést az 58. cikkben megállapított fegyelmi eljárás lefolytatását követően az igazgatótanács hozhatja. Az eljárást az érintett személy meghallgatását követően az igazgató vagy az igazgatótanács kezdeményezheti.

57. cikk

(1)   Amennyiben az alkalmazottat súlyos kötelességszegéssel – akár szolgálati feladatainak elmulasztásával, akár törvénysértéssel – vádolják, az igazgató elrendelheti az alkalmazott felfüggesztését. Az alkalmazott felfüggesztését elrendelő határozatot a vádak felmerülését követő négy munkanapon belül, óvintézkedésként kell meghozni.

(2)   Az alkalmazott felfüggesztését elrendelő határozatban meg kell határozni, hogy a felfüggesztés időtartama alatt az alkalmazott megkaphatja-e teljes díjazását, illetve annak mely részét kell visszatartani; a visszatartott rész legfeljebb az alkalmazott alapilletményének fele lehet.

(3)   Amennyiben az alkalmazott felfüggesztését elrendelő határozat hatálybalépésétől számított két hónapon belül nem születik döntés az alkalmazottról, a további felfüggesztést az igazgatótanácsnak kell megerősítenie.

(4)   Amennyiben az alkalmazott felfüggesztését elrendelő határozat hatálybalépésétől számított négy hónapon belül nem születik döntés az alkalmazottról, az alkalmazott ismételten megkapja teljes díjazását.

(5)   Ha a fegyelmi eljárás lefolytatását követően az alkalmazottal szemben nem hoznak fegyelmi intézkedést, vagy kizárólag írásbeli figyelmeztetésben vagy megrovásban részesítik, az érintett alkalmazottat megilleti a díjazásából visszatartott összeg.

(6)   Amennyiben azonban ugyanezen cselekmények miatt az alkalmazott ellen büntetőeljárást indítottak, végleges határozat csak az ügyben eljáró bíróság jogerős ítéletét követően hozható.

58. cikk

(1)   A fegyelmi eljárást az igazgató kezdeményezi, és az eljárásban részt vesz egy ad hoc vizsgálóbizottság, amely jelentést készít az igazgató számára, amelyben világosan kifejti a tisztviselő terhére írt cselekményeket és adott esetben az elkövetés körülményeit.

A jelentést továbbítani kell az igazgatótanács elnökének, aki írásban tájékoztatja az érintett alkalmazottat.

Ha a tájékoztatás az alkalmazottnak felróható okból nem lehetséges, vagy ha az alkalmazott megtagadja az átvételi elismervény aláírását, a tájékoztatást megtörténtnek kell tekinteni.

(2)   Az ad hoc bizottság összetételét és az általa alkalmazott eljárásokat az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályok állapítják meg.

III. CÍM

AZ IGAZGATÓ

59. cikk

(1)   Az alkalmazottak jogait és kötelességeit megállapító, e szabályzatban foglalt rendelkezések értelemszerűen vonatkoznak az igazgatóra.

(2)   Amennyiben e szabályzat arról rendelkezik, hogy az igazgatónak az alkalmazottakra és helyi alkalmazottakra vonatkozó határozatot kell hoznia, az igazgatóra vonatkozó hasonló határozatot az igazgatótanácsnak kell meghoznia.

Hasonlóképpen, amennyiben e szabályzat úgy rendelkezik, hogy az alkalmazottaknak és helyi alkalmazottaknak tájékoztatniuk kell az igazgatót, az igazgató az igazgatótanácsot tájékoztatja.

IV. CÍM

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGRA, AZ ADÓZÁSRA ÉS A JOGORVOSLATOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

I. FEJEZET

Szociális rendelkezések

1. szakasz

Szociális biztonság

60. cikk

(1)   A szociális biztonsági rendszerek közül az alkalmazottak, az igazgató, valamint a szükséges mértékben a Központ által elismert, törvényes családtagjaik választhatják azon állam rendszerét, amelynek területén a Központ székhelye található, azon állam rendszerét, amelyben utolsó lakóhelyük volt, azon államét, amelynek állampolgárai, vagy olyan magánrendszert, amellyel a Központ megállapodást írt alá.

A választás joga azonban kizárólag egyszer gyakorolható, és a döntést a felvételtől számított három hónapon belül meg kell hozni; a döntés a hivatalba lépés napján lép hatályba.

(2)   Az alkalmazottak, az igazgató, valamint törvényes házastársuk – amennyiben ez utóbbi bármely más jogszabály vagy előírás értelmében hasonló jellegű és mértékű ellátásra nem jogosult – és eltartott gyermekeik a belső szabályoknak megfelelően betegségbiztosításban részesülnek. A biztosítás mértékét az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályok határozzák meg.

(3)   A betegségbiztosítási járulékot az alkalmazottak és a Központ a (2) bekezdésben említett belső szabályokkal összhangban fizetik.

61. cikk

(1)   Az alkalmazottak és az igazgató hivatalba lépésüktől kezdve – a 60. cikkben említett belső szabályokra is figyelemmel – foglalkozási megbetegedési és baleseti kockázat elleni biztosításban részesülnek. Az alkalmazottak és az igazgató hozzájárulnak az említett kockázatok elleni biztosítás költségeihez.

(2)   Az (1) bekezdésben említett belső szabályok meghatározzák, hogy a biztosítás mely kockázatokra nem terjed ki, illetve milyen ellátást folyósít és milyen költségeket fedez.

62. cikk

(1)   Ha az alkalmazottnak vagy az igazgatónak gyermeke születik, a gyermek gondozását ténylegesen ellátó személyt a 60. cikkben említett belső szabályokkal összhangban egyszeri átalányjuttatás illeti meg.

(2)   A gyermekszülési juttatás jogosultja köteles az ugyanazon gyermek után más forrásokból kapott bármilyen hasonló juttatást bejelenteni; e juttatások összegét az (1) bekezdésben említett juttatásból le kell vonni. A juttatás abban az esetben is csak egyszer fizethető ki, ha a Központ alkalmazottjaként mindkét szülő jogosult lenne rá.

2. szakasz

Segélyalap

63. cikk

(1)   A Központ az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályokkal összhangban segélyalapot hoz létre az alkalmazottak és az igazgató számára. Az alkalmazottak és a Központ által az alapba befizetendő kötelező és önkéntes hozzájárulások módját, valamint a Központ alkalmazásából kilépő alkalmazottak részére történő kifizetések módját ezek a szabályok állapítják meg.

(2)   A segélyalap létrehozásához szükséges hozzájárulásokat az alkalmazottak és a Központ az (1) bekezdésben említett belső szabályokkal összhangban fizetik.

3. szakasz

Végleges és önkéntes távozási díj

64. cikk

(1)   Az az alkalmazott, akinek a szerződése az alkalmazott és a Központ közötti megállapodás eredményeként szűnik meg, és aki legalább öt évet töltött el a Központnál – igazgatói jelentés alapján hozott igazgatótanácsi határozattal, valamint az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályokkal összhangban – végleges és önkéntes távozási díjban részesülhet.

(2)   A távozási díj nem automatikus, és odaítélésekor figyelembe kell venni a Központ érdekeit és célkitűzéseit. A kifizetésre az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályokban megállapított feltételek, valamint az (1) bekezdésben említett belső szabályok vonatkoznak.

(3)   Nem fizethető távozási díj, ha a szerződés a 36. és 37. cikkben foglaltak szerint szűnik meg.

(4)   Az igazgató nem részesülhet távozási díjban.

(5)   A távozási díj összeegyeztethetetlen a 34. cikk (5) bekezdésében említett végkielégítéssel.

II. FEJEZET

Adóügyi rendelkezések

65. cikk

(1)   A Központ igazgatója és alkalmazottai a Központ által fizetett díjazásukból a Központot illető adót fizetnek.

Az adó alkalmazásának feltételeit és eljárását a III. melléklet tartalmazza. A bizottság szükség esetén jogosult az említett melléklet módosítására.

(2)   A Központ az adót a forrásnál történő levonással hajtja be. Az adóból származó összeget a Központ költségvetésében bevételként fel kell tüntetni.

III. FEJEZET

Jogorvoslatokra vonatkozó rendelkezések

66. cikk

(1)   Az alkalmazottak és az igazgató kérelmezhetik, hogy az illetékes hatóság határozatot hozzon személyükkel kapcsolatban. Az illetékes hatóság a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül közli az érintett személlyel indokolással ellátott határozatát. Amennyiben ezen időszak végéig a kérelemre nem érkezik válasz, ezt úgy kell tekinteni, mint a kérelemre adott elutasító választ, amely ellen a következő bekezdésnek megfelelően panaszt lehet benyújtani.

(2)   Az alkalmazottak és az igazgató panaszt nyújthatnak be az illetékes hatósághoz az őket hátrányosan érintő intézkedés ellen abban az esetben is, amikor az illetékes hatóság határozatot hozott, és abban az esetben is, amikor az elmulasztotta az ezen szabályzatban előírt intézkedés elfogadását. A panasz írásbeli dokumentum, amelynek benyújtója a kérdéses vitás ügyben békés megoldást kér. A panaszt két hónapon belül kell benyújtani, ennek elmulasztása esetén a panasz semmisnek minősül. Az említett időszak kezdete:

| — | amennyiben az intézkedés egy meghatározott személyt érint, az érintett személy határozatról szóló értesítésének napja, de legkésőbb azon időpont, amikor az említett személy kézhez kapta az értesítést; amennyiben azonban egy bizonyos személyt érintő intézkedés másik személyt is érint, a másik személy tekintetében az időszak kezdete az az időpont, amikor ez utóbbi kézhez kapja az értesítést, |
| --- | --- |

—

amennyiben az intézkedés egy meghatározott személyt érint, az érintett személy határozatról szóló értesítésének napja, de legkésőbb azon időpont, amikor az említett személy kézhez kapta az értesítést; amennyiben azonban egy bizonyos személyt érintő intézkedés másik személyt is érint, a másik személy tekintetében az időszak kezdete az az időpont, amikor ez utóbbi kézhez kapja az értesítést,

| — | a válaszadásra megállapított időszak lejártának napja, amennyiben a panasz az (1) bekezdésben foglaltak szerint a kérelmet elutasító vélelmezett határozatra vonatkozik. |
| --- | --- |

—

a válaszadásra megállapított időszak lejártának napja, amennyiben a panasz az (1) bekezdésben foglaltak szerint a kérelmet elutasító vélelmezett határozatra vonatkozik.

Az illetékes hatóság a panasz benyújtásától számított két hónapon belül közli az érintett személlyel indokolással ellátott határozatát. Amennyiben ezen időszak végéig a panaszra nem érkezik válasz, ezt úgy kell tekinteni, mint egy vélelmezett elutasító határozatot, amely ellen a 67. cikknek megfelelően fellebbezni lehet.

Az illetékes hatóság által az indokolással ellátott határozat meghozatala céljából alkalmazott eljárást az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályok állapítják meg.

E cikk alkalmazásában az illetékes hatóság a következő:

| — | az alkalmazottak tekintetében az igazgató, |
| --- | --- |

—

az alkalmazottak tekintetében az igazgató,

| — | az igazgató, valamint az igazgató által hozott fegyelmi intézkedések elleni jogorvoslati kérelmek tekintetében az igazgatótanács, |
| --- | --- |

—

az igazgató, valamint az igazgató által hozott fegyelmi intézkedések elleni jogorvoslati kérelmek tekintetében az igazgatótanács,

| — | az igazgató ellen, az igazgatótanács által hozott fegyelmi intézkedések elleni jogorvoslati kérelmek tekintetében a bizottság. |
| --- | --- |

—

az igazgató ellen, az igazgatótanács által hozott fegyelmi intézkedések elleni jogorvoslati kérelmek tekintetében a bizottság.

67. cikk

(1)   Az alkalmazottak és a Központ, valamint az igazgató és a Központ közötti jogvitákat békéltetés útján, az ezen szabályzat IV. mellékletében megállapított eljárásokkal összhangban lehet rendezni. Megegyezés hiányában azonban az alkalmazott a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Közigazgatási Bíróságához fordulhat.

(2)   A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Közigazgatási Bírósága (a továbbiakban: a Közigazgatási Bíróság) joghatósággal rendelkezik a Központ és a Központ alkalmazottja között felmerülő minden jogvita tekintetében, amely az adott személyt a 66. cikk (2) bekezdésének értelmében hátrányosan érintő intézkedés jogszerűségére vonatkozik.

(3)   A Közigazgatási Bíróság előtt kizárólag az alábbi feltételekkel lehet jogorvoslattal élni:

| — | a 66. cikk (2) bekezdése értelmében, az abban előírt határidőn belül az illetékes hatósághoz már nyújtottak be panaszt, |
| --- | --- |

—

a 66. cikk (2) bekezdése értelmében, az abban előírt határidőn belül az illetékes hatósághoz már nyújtottak be panaszt,

| — | a panaszt kifejezett vagy vélelmezett határozattal elutasították, |
| --- | --- |

—

a panaszt kifejezett vagy vélelmezett határozattal elutasították,

| — | a békéltetés eredménytelen volt. |
| --- | --- |

—

a békéltetés eredménytelen volt.

(4)   A (2) bekezdés szerinti jogorvoslati kérelmeket három hónapon belül kell benyújtani. Ezen időszak kezdete:

| — | a panasz ügyében hozott határozat kézbesítésének napja, |
| --- | --- |

—

a panasz ügyében hozott határozat kézbesítésének napja,

| — | amennyiben a jogorvoslat a 66. cikk (2) bekezdése értelmében benyújtott panasz hallgatólagos határozattal történő visszautasítására vonatkozik, a válaszra nyitva álló határidő lejártának napja. Amennyiben azonban a panaszt kifejezett határozattal utasították el, de a jogorvoslat benyújtására meghatározott határidő lejárta előtt ez a határidő újrakezdődik. |
| --- | --- |

—

amennyiben a jogorvoslat a 66. cikk (2) bekezdése értelmében benyújtott panasz hallgatólagos határozattal történő visszautasítására vonatkozik, a válaszra nyitva álló határidő lejártának napja. Amennyiben azonban a panaszt kifejezett határozattal utasították el, de a jogorvoslat benyújtására meghatározott határidő lejárta előtt ez a határidő újrakezdődik.

V. CÍM

HELYI ALKALMAZOTTAK

68. cikk

(1)   A helyi alkalmazottakat az igazgató határozott idejű szerződéssel veszi fel.

(2)   A II. cím – a 6–10., 29., 31–37., 40–43., 46–50. cikk és a VI. fejezet kivételével – értelemszerűen vonatkozik a helyi alkalmazottakra.

69. cikk

A helyi alkalmazottak foglalkoztatási feltételeit a munkavégzés helyén érvényes szabályokkal és gyakorlattal összhangban az igazgató állapítja meg, különös tekintettel az alábbi feltételekre:

| a) | az alkalmazás és a szerződés megszűntetésének módja; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazás és a szerződés megszűntetésének módja;

| b) | szabadság, valamint |
| --- | --- |

b)

szabadság, valamint

| c) | besorolás és díjazás. |
| --- | --- |

c)

besorolás és díjazás.

70. cikk

A Központ fizeti a helyi alkalmazott munkavégzésének helyén hatályos rendelkezésekben előírt szociális biztonsági járulék munkáltatót terhelő részét.

71. cikk

Bármely helyi alkalmazott kérelmezheti, hogy az igazgató a személyével kapcsolatos határozatot hozzon. Az igazgató a kérelem benyújtásától számított egy hónapon belül értesíti az érintett személyt indokolással ellátott határozatáról. A helyi alkalmazott, amennyiben nem ért egyet a határozattal, a 72. cikkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthat be.

72. cikk

A Központ és a helyi alkalmazottak közötti jogvitákat a helyi alkalmazott munkavégzésének helyén hatályos jogszabályok szerint illetékes bíróság elé kell utalni.

VI. CÍM

KÜLFÖLDÖN SZOLGÁLATOT TELJESÍTŐ ALKALMAZOTTAK

73. cikk

A külföldön szolgálatot teljesítő alkalmazottakra vonatkozó rendelkezéseket az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályok tartalmazzák.

VII. CÍM

A KÖZPONTHOZ IDEIGLENESEN ÁTHELYEZETT ALKALMAZOTTAKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK

74. cikk

A Központhoz különleges együttműködési vagy csere-megállapodások keretében más szervezettől vagy vállalattól ideiglenesen áthelyezett személyekre vonatkozó rendelkezéseket az igazgatótanács által az igazgató javaslata alapján elfogadott belső szabályok tartalmazzák.

VIII. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

75. cikk

Ez a szabályzat az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának elfogadó határozatával egyidejűleg lép hatályba.

76. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 27-én

az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága részéről

az elnök

R. MAKONGO

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A legutóbb a Luxembourgban, 2005. június 25-én aláírt megállapodással módosított megállapodás (HL L 287., 2005.10.28., 4. o.).

1

---

I. MELLÉKLET

A MEZŐGAZDASÁGI ÉS VIDÉKI EGYÜTTMŰKÖDÉS TECHNIKAI KÖZPONTJA (CTA)

SZERZŐDÉST KÖTÖTT (1):

| | Név |
| --- | --- |

Név

| | Születési idő |
| --- | --- |

Születési idő

| | Állampolgárság |
| --- | --- |

Állampolgárság

| | Személyazonossági igazolvány száma |
| --- | --- |

Személyazonossági igazolvány száma

| | Kiállítás időpontja |
| --- | --- |

Kiállítás időpontja

Tekintettel a pályázatban Ön által megadott adatokra, valamint a versenyvizsgán alapuló felvételi eljárást követően Mezőgazdasági és Vidéki Technikai Együttműködés Központja (CTA), amelyet annak igazgatója, ... képvisel, az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának a Központ (CTA) személyzeti szabályzatáról szóló 5/2006 határozatának 6. cikkével összhangban úgy határozott, hogy alkalmazza Önt a Központ alkalmazottjaként.

Az alkalmazás feltételei a következők:

| 1. | Időtartam
  Ez a szerződés a cotonou-i megállapodás III. mellékletének keretében ...-án/én lép hatályba, és határozatlan időre szól. |
| --- | --- |

1.

Időtartam

Ez a szerződés a cotonou-i megállapodás III. mellékletének keretében ...-án/én lép hatályba, és határozatlan időre szól.

| 2. | PRÓBAIDŐ
  Az alkalmazás első hat hónapját próbaidőnek kell tekinteni. Ezen időszak alatt a felek előzetes értesítés nélkül, ajánlott levél útján felmondhatják a szerződést. A próbaidő csak az újonnan felvett alkalmazottak esetében alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

PRÓBAIDŐ

Az alkalmazás első hat hónapját próbaidőnek kell tekinteni. Ezen időszak alatt a felek előzetes értesítés nélkül, ajánlott levél útján felmondhatják a szerződést. A próbaidő csak az újonnan felvett alkalmazottak esetében alkalmazandó.

| 3. | AZ ALKALMAZÁS HELYE
  Az alkalmazás helye jelenleg ... A Központ azonban kizárólag a Központ érdekében az alkalmazottat másik szolgálati helyre helyezheti át. |
| --- | --- |

3.

AZ ALKALMAZÁS HELYE

Az alkalmazás helye jelenleg ... A Központ azonban kizárólag a Központ érdekében az alkalmazottat másik szolgálati helyre helyezheti át.

| 4. | BESOROLÁS
  Besorolási osztály:
  Besorolási fokozat:
  Fizetési fokozat:
  Az alkalmazott hozzájárul, hogy az igazgató, amennyiben úgy véli, hogy a Központ érdeke úgy kívánja, az alkalmazottat a besorolási osztályát és fokozatát igénylő más álláshelyre helyezze át, ami az alkalmazott feladatainak változását eredményezheti. |
| --- | --- |

4.

BESOROLÁS

Besorolási osztály:

Besorolási fokozat:

Fizetési fokozat:

Az alkalmazott hozzájárul, hogy az igazgató, amennyiben úgy véli, hogy a Központ érdeke úgy kívánja, az alkalmazottat a besorolási osztályát és fokozatát igénylő más álláshelyre helyezze át, ami az alkalmazott feladatainak változását eredményezheti.

| 5. | HETI MUNKAIDŐ
  A heti munkaidő harminchét és fél óra. |
| --- | --- |

5.

HETI MUNKAIDŐ

A heti munkaidő harminchét és fél óra.

| 6. | A SZOLGÁLATI VISZONY MEGSZŰNÉSE A FELMONDÁSI IDŐ ELTELTÉVEL
  A Központ jelenlegi személyzeti szabályzata 34. cikkével összhangban a felek ajánlott levél útján felmondhatják a szerződést. |
| --- | --- |

6.

A SZOLGÁLATI VISZONY MEGSZŰNÉSE A FELMONDÁSI IDŐ ELTELTÉVEL

A Központ jelenlegi személyzeti szabályzata 34. cikkével összhangban a felek ajánlott levél útján felmondhatják a szerződést.

| 7. | SZEMÉLYZETI SZABÁLYZAT
  A szerződő felek elismerik, hogy az alábbiak kötelezőek rájuk nézve:






  a) | A Központ alapokmánya és eljárási szabályzata, a Központ személyzeti szabályzata és a székhelyről szóló megállapodás; |
| --- | --- | --- |

7.

SZEMÉLYZETI SZABÁLYZAT

A szerződő felek elismerik, hogy az alábbiak kötelezőek rájuk nézve:

a)

A Központ alapokmánya és eljárási szabályzata, a Központ személyzeti szabályzata és a székhelyről szóló megállapodás;

| b) | a Központ által a fent említett személyzeti szabályzattal összhangban megállapított belső szabályok, amelyekről az alkalmazott kijelenti, hogy azokat ismeri; az alkalmazottal szemben e szabályok módosításai nem érvényesíthetők, kivéve, ha ezekről a módosításokról értesítették; |
| --- | --- |

b)

a Központ által a fent említett személyzeti szabályzattal összhangban megállapított belső szabályok, amelyekről az alkalmazott kijelenti, hogy azokat ismeri; az alkalmazottal szemben e szabályok módosításai nem érvényesíthetők, kivéve, ha ezekről a módosításokról értesítették;

| c) | bármely, a Központ által a fent említett személyzeti szabályzat 1. cikke (5) bekezdésével összhangban, az alkalmazott részére megállapított egyéni feltétel. |
| --- | --- |

c)

bármely, a Központ által a fent említett személyzeti szabályzat 1. cikke (5) bekezdésével összhangban, az alkalmazott részére megállapított egyéni feltétel.

Az alkalmazott lemond a személyzeti szabályzatban előírt, a szolgálatba lépéskor nyújtott azon juttatásokról, amelyeket a Központtal kötött egy korábbi szerződése alkalmával már megkapott.

E szerződés figyelembe veszi az alkalmazott által a Központ alkalmazottjaként bármely korábbi szolgálati jogviszonyban eltöltött éveket.

| 8. | JOGVITA
  Az alkalmazott és a Központ közötti jogvitákat a személyzeti szabályzat 67. cikkével összhangban békéltetés útján kell rendezni, vagy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Közigazgatási Bírósága elé kell vinni.
  A jogviták más módon nem rendezhetők. |
| --- | --- |

8.

JOGVITA

Az alkalmazott és a Központ közötti jogvitákat a személyzeti szabályzat 67. cikkével összhangban békéltetés útján kell rendezni, vagy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Közigazgatási Bírósága elé kell vinni.

A jogviták más módon nem rendezhetők.

| 9. | NYILATKOZATOK
  Az A. melléklet (Adminisztratív nyilatkozat) és a B. melléklet (Nyilatkozat a családról) a szerződés szerves részét képezi. |
| --- | --- |

9.

NYILATKOZATOK

Az A. melléklet (Adminisztratív nyilatkozat) és a B. melléklet (Nyilatkozat a családról) a szerződés szerves részét képezi.

Brüsszel,

A Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Központja részéről

Az igazgató

A Központ igazgatója részére

Elfogadom a fenti szerződést és az abban meghatározott feltételeket.

Kézhez kaptam és tudomásul vettem a Központ alapokmányát és eljárási szabályzatát, a Központ személyzeti szabályzatát és belső szabályait.

Elfogadom és tiszteletben tartom a személyzeti szabályzatban a jogviták rendezésére előírt szabályokat, és lemondok a vitás kérdések rendezésének bármely egyéb módjáról, beleértve más igazságszolgáltatási fórumok igénybevételét.

Kelt

Az alkalmazott aláírása

---

(1)  A szerződésmintát az e szabályzat 6. cikkében említett határozott idejű és rövid távú szerződésekhez kell igazítani az ilyen típusú szerződések rendelkezéseinek figyelembe vétele, valamint az egyedi feltételek szerződésbe foglalásának lehetősége érdekében.

AZ I. MELLÉKLET A. MELLÉKLETE

ADMINISZTRATÍV NYILATKOZAT

Vezetéknév:

Keresztnév (keresztnevek):

Születési idő:

Családi állapot:

A szerződés kelte:

A szerződés hatálybalépésének időpontja:

A szerződés időtartama:

Származási hely:

Az alkalmazás célja szerinti tartózkodási hely:

Besorolási osztály, besorolási fokozat és fizetési fokozat:

Havi alapilletmény:

Különleges záradékok:

Az alkalmazott aláírása

Az igazgató

AZ I. MELLÉKLET B. MELLÉKLETE

A CSALÁDRÓL SZÓLÓ NYILATKOZAT

Vezetéknév:

Keresztnév (keresztnevek):

Születési hely és idő:

ELTARTOTTAK

Név és keresztnév (keresztnevek):

Születési hely és idő:

Rokoni kapcsolat:

Családi állapot:

Állampolgárság:

Alulírott igazolja, hogy a fenti információk megfelelnek a valóságnak.

Az alkalmazott aláírása

Az igazgató

Kelt:

---

II. MELLÉKLET

A HAVI ALAPILLETMÉNYEK TÁBLÁZATA (EURÓBAN)

2003. július 1-jétől érvényes (2003. júniusi mutatók)

| Besorolási osztály | Besorolási fokozat | Alapbeosztás | Fizetési fokozat |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | |
| 1. | Igazgató |

Besorolási osztály

Besorolási fokozat

Alapbeosztás

Fizetési fokozat

1

2

3

4

5

1.

Igazgató

1A

Igazgató

12 899,93

| 2. | Szakmai alkalmazott |
| --- | --- |

2.

Szakmai alkalmazott

2A.

Főszakértő

9 180,47

9 732,92

10 281,99

2B.

Főszakértő

7 345,74

7 785,67

8 263,10

8 740,52

9 255,49

2C.

Szakértő

6 424,96

6 830,79

7 233,20

7 639,03

8 085,13

2D.

Szakértő

5 143,70

5 453,04

5 783,82

6 131,11

6 500,99

| 3. | Irodai alkalmazott |
| --- | --- |

3.

Irodai alkalmazott

3A.

Vezető asszisztens

4 296,95

4 533,61

4 811,90

5 122,23

5 435,98

3B.

Asszisztens

3 304,56

3 505,82

3 710,38

3 928,65

4 150,31

3C.

Titkár

2 387,19

2 533,84

2 680,48

2 827,12

3 011,27

| 4. | Kisegítő alkalmazott |
| --- | --- |

4.

Kisegítő alkalmazott

4A.

Műszaki alkalmazottak

1 947,27

2 056,39

2 165,54

2 278,06

2 424,71

Az 1A. besorolási fokozat kivételével az egyes besorolási fokozatok legfelső fizetési kategóriájába tartozó alkalmazottak száma nem haladhatja meg 25 %-kal az ugyanazon fokozat alapszabály szerinti alkalmazottainak a számát.

---

III. MELLÉKLET

A KÖZPONTOT ILLETŐ ADÓ ALKALMAZÁSI FELTÉTELEI ÉS ELJÁRÁSA

| 1. | A személyzeti szabályzat 65. cikkében említett, a Központot illető adó fizetésére a következő személyek kötelesek: az igazgató és a Központ személyzete, a helyi személyzet kivételével.
  Az adó fizetésére kötelezett személyek az adót havonta, a Központ által számukra fizetett illetmények, bérek és juttatások után fizetik.
  A hivatali feladatok ellátása során felmerült költségek megtérítéseként kifizetett– átalány vagy attól eltérő – összeget vagy juttatást azonban az adóalapba nem kell beleszámolni. |
| --- | --- |

1.

A személyzeti szabályzat 65. cikkében említett, a Központot illető adó fizetésére a következő személyek kötelesek: az igazgató és a Központ személyzete, a helyi személyzet kivételével.

Az adó fizetésére kötelezett személyek az adót havonta, a Központ által számukra fizetett illetmények, bérek és juttatások után fizetik.

A hivatali feladatok ellátása során felmerült költségek megtérítéseként kifizetett– átalány vagy attól eltérő – összeget vagy juttatást azonban az adóalapba nem kell beleszámolni.

| 2. | A családi támogatásokat és a szociális ellátásokat az adóalapba nem kell beleszámolni. |
| --- | --- |

2.

A családi támogatásokat és a szociális ellátásokat az adóalapba nem kell beleszámolni.

| 3. | Az e melléklet 1. és 2. pontja alkalmazásával meghatározott összeget a munkavégzés során felmerülő és személyes költségekre 10 %-kal kell csökkenteni.
  Minden eltartott gyermek vagy személy után az adófizetésre kötelezett személy részére az eltartott gyermek után nyújtott támogatás összegének kétszeresével megegyező további összegű csökkentést kell alkalmazni.
  A személyzet külföldön foglalkoztatott tagjai esetében az adóalap kiszámításakor a bruttó díjazást további 16 %-kal kell csökkenteni. Az e rendelkezés szerinti csökkentés összegének minimuma nem lehet 200 eurónál kevesebb.
  Az adóalapból le kell vonni mindazon összegeket, amelyeket az alkalmazott – a 60–63. cikkben valamint a megfelelő belső szabályozásban meghatározottak szerint – abba a szociális biztonsági rendszerbe fizet, amelynek tagja. |
| --- | --- |

3.

Az e melléklet 1. és 2. pontja alkalmazásával meghatározott összeget a munkavégzés során felmerülő és személyes költségekre 10 %-kal kell csökkenteni.

Minden eltartott gyermek vagy személy után az adófizetésre kötelezett személy részére az eltartott gyermek után nyújtott támogatás összegének kétszeresével megegyező további összegű csökkentést kell alkalmazni.

A személyzet külföldön foglalkoztatott tagjai esetében az adóalap kiszámításakor a bruttó díjazást további 16 %-kal kell csökkenteni. Az e rendelkezés szerinti csökkentés összegének minimuma nem lehet 200 eurónál kevesebb.

Az adóalapból le kell vonni mindazon összegeket, amelyeket az alkalmazott – a 60–63. cikkben valamint a megfelelő belső szabályozásban meghatározottak szerint – abba a szociális biztonsági rendszerbe fizet, amelynek tagja.

| 4. | Az adót a 3. pont alkalmazásával meghatározott adóalap alapján, minden 84,96 eurót meg nem haladó összeget figyelmen kívül hagyva az alábbi adókulcsok alkalmazásával kell kiszámítani:









  — | 0 % alatti összeg esetén | 104 EUR | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | 8 % | 105 | és | 1 605 EUR közötti összegek esetén |
| — | 10 % | 1 606 | és | 2 212 EUR közötti összegek esetén |
| — | 12,5 % | 2 213 | és | 2 536 EUR közötti összegek esetén |
| — | 15 % | 2 537 | és | 2 880 EUR közötti összegek esetén |
| — | 17,5 % | 2 881 | és | 3 478 EUR közötti összegek esetén |
| — | 20 % | 3 479 | és | 3 515 EUR közötti összegek esetén |
| — | 22,5 % | 3 516 | és | 3 840 EUR közötti összegek esetén |
| — | 25 % | 3 841 | és | 4 152 EUR közötti összegek esetén |
| — | 27,5 % | 4 153 | és | 4 475 EUR közötti összegek esetén |
| — | 30 % | 4 476 | és | 4 789 EUR közötti összegek esetén |
| — | 32,5 % | 4 790 | és | 5 113 EUR közötti összegek esetén |
| — | 35 % | 5 114 | és | 5 424 EUR közötti összegek esetén |
| — | 40 % | 5 425 | és | 5 748 EUR közötti összegek esetén |
| — | 45 % fölötti összegek esetén | 5 749 EUR | | |

4.

Az adót a 3. pont alkalmazásával meghatározott adóalap alapján, minden 84,96 eurót meg nem haladó összeget figyelmen kívül hagyva az alábbi adókulcsok alkalmazásával kell kiszámítani:

—

0 % alatti összeg esetén

104 EUR

—

8 %

105

és

1 605 EUR közötti összegek esetén

—

10 %

1 606

és

2 212 EUR közötti összegek esetén

—

12,5 %

2 213

és

2 536 EUR közötti összegek esetén

—

15 %

2 537

és

2 880 EUR közötti összegek esetén

—

17,5 %

2 881

és

3 478 EUR közötti összegek esetén

—

20 %

3 479

és

3 515 EUR közötti összegek esetén

—

22,5 %

3 516

és

3 840 EUR közötti összegek esetén

—

25 %

3 841

és

4 152 EUR közötti összegek esetén

—

27,5 %

4 153

és

4 475 EUR közötti összegek esetén

—

30 %

4 476

és

4 789 EUR közötti összegek esetén

—

32,5 %

4 790

és

5 113 EUR közötti összegek esetén

—

35 %

5 114

és

5 424 EUR közötti összegek esetén

—

40 %

5 425

és

5 748 EUR közötti összegek esetén

—

45 % fölötti összegek esetén

5 749 EUR

Az adó összegét a következő egységhez lefelé kell kerekíteni.

A fent meghatározott adóköteles összegek a 2003. július 1-jén alkalmazandó összegek.

| 5. | A 3. és 4. pontoktól eltérve, a túlórák után fizetett túlóradíjat adózási célra a kifizetést megelőző hónapban az alkalmazott díjazásának legmagasabb adóköteles összegére alkalmazott adókulccsal kell figyelembe venni.
  A szolgálati jogviszony megszűnése esetén nyújtott kifizetések adókötelesek az alábbiak között az utolsó illetmény kifizetésekor – a 3. pont első három bekezdésében megállapított csökkentések alkalmazását követően – fennálló arány kétharmadával megegyező mértékéig:






  — | a fizetendő adó,
  és |
| --- | --- | --- |

5.

A 3. és 4. pontoktól eltérve, a túlórák után fizetett túlóradíjat adózási célra a kifizetést megelőző hónapban az alkalmazott díjazásának legmagasabb adóköteles összegére alkalmazott adókulccsal kell figyelembe venni.

A szolgálati jogviszony megszűnése esetén nyújtott kifizetések adókötelesek az alábbiak között az utolsó illetmény kifizetésekor – a 3. pont első három bekezdésében megállapított csökkentések alkalmazását követően – fennálló arány kétharmadával megegyező mértékéig:

—

a fizetendő adó,

és

| — | az 1., 2. és 3. pont szerint meghatározott adóalap. |
| --- | --- |

—

az 1., 2. és 3. pont szerint meghatározott adóalap.

| 6. | Amennyiben az adóköteles kifizetés egy hónapnál rövidebb időszakra vonatkozik, az adó mértéke a megfelelő havi kifizetésre alkalmazandó adókulcs.
  Amennyiben az adóköteles kifizetés egy hónapnál hosszabb időszakra vonatkozik, az adó kiszámításakor e kifizetést úgy kell tekinteni, mintha egyenletesen oszlott volna meg azon hónapok között, amelyekre vonatkozik.
  Adott hónaphoz nem kapcsolódó korrekciós kifizetések esetén az adó mértéke megegyezik azzal, amit akkor kellett volna fizetni, ha a kifizetésre a megfelelő időben került volna sor. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben az adóköteles kifizetés egy hónapnál rövidebb időszakra vonatkozik, az adó mértéke a megfelelő havi kifizetésre alkalmazandó adókulcs.

Amennyiben az adóköteles kifizetés egy hónapnál hosszabb időszakra vonatkozik, az adó kiszámításakor e kifizetést úgy kell tekinteni, mintha egyenletesen oszlott volna meg azon hónapok között, amelyekre vonatkozik.

Adott hónaphoz nem kapcsolódó korrekciós kifizetések esetén az adó mértéke megegyezik azzal, amit akkor kellett volna fizetni, ha a kifizetésre a megfelelő időben került volna sor.

| 7. | A Nagykövetek Bizottsága elfogadja az e melléklet rendelkezésének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket.
  A Központ igazgatója felügyeli ezeknek a rendelkezéseknek a végrehajtását.
  Szükség esetén az igazgató analógia alapján hivatkozik az Európai Közösségek tisztviselőire vonatkozó megfelelő rendeletekre, különösen az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló 1968. február 29-i 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletre (1). |
| --- | --- |

7.

A Nagykövetek Bizottsága elfogadja az e melléklet rendelkezésének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket.

A Központ igazgatója felügyeli ezeknek a rendelkezéseknek a végrehajtását.

Szükség esetén az igazgató analógia alapján hivatkozik az Európai Közösségek tisztviselőire vonatkozó megfelelő rendeletekre, különösen az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló 1968. február 29-i 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletre (1).

---

(1)  HL L 56., 1968.3.4., 8. o. A legutóbb az 1750/2002/EK Euratom rendelettel (HL L 264., 2002.10.2., 15. o.) módosított rendelet.

---

IV. MELLÉKLET

BÉKÉLTETÉS

1. cikk

Hatály

Az egyrészről a Központ alkalmazottjai, az igazgató, másrészről a Központ közötti jogvitákat békéltetés útján lehet rendezni ezen eljárási szabályokkal összhangban.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen szabályok értelmében, kivéve, ha a szövegkörnyezet mást indokol:

| — | „AKCS-állam”: az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjához tartozó, a cotonou-i megállapodást aláíró állam |
| --- | --- |

—

„AKCS-állam”: az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjához tartozó, a cotonou-i megállapodást aláíró állam

| — | „Tagállam”: Az Európai Unió tagállama |
| --- | --- |

—

„Tagállam”: Az Európai Unió tagállama

| — | „Bíróság”: a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Közigazgatási Bírósága |
| --- | --- |

—

„Bíróság”: a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Közigazgatási Bírósága

| — | „Megállapodás”: A Cotonou-i AKCS–EK partnerségi megállapodás |
| --- | --- |

—

„Megállapodás”: A Cotonou-i AKCS–EK partnerségi megállapodás

| — | „Miniszterek Tanácsa”: A cotonou-i megállapodásban említett AKCS–EK Miniszterek Tanács |
| --- | --- |

—

„Miniszterek Tanácsa”: A cotonou-i megállapodásban említett AKCS–EK Miniszterek Tanács

| — | „Nagykövetek Bizottsága”: az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága |
| --- | --- |

—

„Nagykövetek Bizottsága”: az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága

| — | „Igazgatótanács”: a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának igazgatótanácsa |
| --- | --- |

—

„Igazgatótanács”: a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjának igazgatótanácsa

| — | „Központ”: a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja |
| --- | --- |

—

„Központ”: a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja

| — | „Személyzeti szabályzat”: A cotonou-i megállapodás szerinti a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja személyzeti szabályzata |
| --- | --- |

—

„Személyzeti szabályzat”: A cotonou-i megállapodás szerinti a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja személyzeti szabályzata

| — | „Kezdeményező fél”: a békéltetést kezdeményező fél, a másik fél értesítésével az eljárást kérve és igényét benyújtva |
| --- | --- |

—

„Kezdeményező fél”: a békéltetést kezdeményező fél, a másik fél értesítésével az eljárást kérve és igényét benyújtva

| — | „Ellenérdekű fél”: a békéltetés azon résztvevője, akivel szemben az igényeket megfogalmazták |
| --- | --- |

—

„Ellenérdekű fél”: a békéltetés azon résztvevője, akivel szemben az igényeket megfogalmazták

| — | „Fél”: amennyiben a békéltetéssel összefüggésben használják a békéltetés kezdeményezője és ellenérdekű fele. |
| --- | --- |

—

„Fél”: amennyiben a békéltetéssel összefüggésben használják a békéltetés kezdeményezője és ellenérdekű fele.

3. cikk

Értesítés és a határidők számítása

(1)   Az ezen szabályok szerinti értesítést ajánlott levél útján kell eljuttatni, vagy személyesen átadni, mindkét esetben dátummal ellátott tértivevénnyel. Az értesítést a kézbesítés napján kézhez vettnek kell tekinteni. Ha az értesítés a címzettnek felróható okból nem lehetséges, vagy ha a címzett megtagadja a tértivevény aláírását, az értesítést megtörténtnek kell tekinteni.

(2)   E szabályok alkalmazásában az időtartamot az értesítés, közlemény vagy javaslat kézhez vételét követő naptól kezdődően kell számítani. Amennyiben az időtartam utolsó napja az értesítésben, közleményben vagy javaslatban szereplő címen törvényes munkaszüneti nap vagy nem munkanap, az időtartamot a következő munkanapig meg kell hosszabbítani. Az időtartam alatt előforduló törvényes munkaszüneti napok vagy nem munkanapok azonban beleszámítanak az időtartamba.

4. cikk

Békéltetés

(1)   A rendezés kérelmezésére jogosult személynek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Közigazgatási Bíróságának megkeresését megelőzően, e szabályokkal összhangban a vita békéltetés útján történő rendezését kell kérnie.

(2)   Ha jogvita az igazgató és a Központ között merül föl, a kezdeményező fél a Nagykövetek Bizottságát kéri fel békéltető kijelölésére.

A Nagykövetek Bizottsága a kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül kijelöli a békéltetőt.

(3)   Ha jogvita egy alkalmazott és a Központ között merül föl, a kezdeményező fél az igazgatótanácsot kéri fel békéltető kijelölésére. A békéltetőt 45 napon belül ki kell jelölni.

(4)   A kijelölt békéltető a megállapodást aláíró valamelyik állam állampolgára lehet.

(5)   A békéltetést kérő fél a békéltető kijelöléséről szóló értesítés átvételétől számított 30 napon belül tájékoztatja a másik felet és a békéltetőt a kérelméről.

A kérelem tartalmazza a kereset leírását, amelyhez csatolni kell a vonatkozó iratok és dokumentumok másolatát.

(6)   A másik fél a kérelemről szóló értesítés átvételétől számított 30 napon belül választ ad a békéltetőnek és a kezdeményezőnek a keresetre.

(7)   A békéltetési eljárás a vita igazságos és tárgyilagos rendezésével összeegyeztethető módon informális és gyors, és mindkét fél tisztességes meghallgatásán alapul. Bármely felet saját választása szerinti képviselő képviselheti vagy segítheti.

(8)   A békéltető az eset megvizsgálását követően a felek elé terjeszti a rendezés feltételeit.

(9)   A vita eredményes rendezése esetén a békéltető a rendezésről jegyzőkönyvet készít, és aláírja. A jegyzőkönyvet elfogadásképpen a felek is aláírják. A felek által aláírt rendezési jegyzőkönyv kötelező a felekre nézve.

(10)   A felek megkapják az aláírt rendezési jegyzőkönyv példányát.

(11)   Amennyiben a békéltető kijelölésétől számított négy hónapon belül nem rendezik a vitát, a felek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Közigazgatási Bíróságához fordulhatnak, amely esetben a békéltető előtti eljárás során elért eredmények nem érintik a peres felek törvényes jogait.

(12)   Amennyiben a békéltetés eredménytelen az ügyet három hónapon belül lehet a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Közigazgatási Bírósága elé utalni.

---

V. MELLÉKLET

A SZEMÉLYZETI SZABÁLYZAT 4. CIKKÉBEN MEGHATÁROZOTT TESTÜLETEK ÖSSZETÉTELE ÉS ELJÁRÁSAI

1. SZAKASZ

Személyzeti bizottság

A személyzeti bizottság alkalmazottakból áll, hivatali idejük három év. Valamennyi alkalmazott – titkos szavazással – választásra jogosult és választható.

A személyzeti bizottság megválasztásának feltételeit és működését az alkalmazottak közgyűlése a szakmai szervezet eljárási szabályzatában határozza meg.

A személyzeti bizottság tagságának biztosítania kell a 7. cikkben megállapított valamennyi besorolási osztály képviseletét, és a lehetőségekhez mérten tükröznie kell a Központ közös AKCS–EK jellegét.

A személyzeti bizottsági választás akkor érvényes, ha azon a szavazásra jogosult alkalmazottak kétharmada részt vesz. Ha azonban ezt az arányt nem érik el, a második választás akkor is érvényes, ha a szavazásra jogosultak többsége részt vesz.

A személyzeti bizottság tagjai, valamint a személyzeti szabályzat vagy a Központ által létrehozott testületekbe kinevezett alkalmazottak által ellátott feladatokat a szokásos munkavégzés részének kell tekinteni. Az érintett személynek e feladatok ellátásából semmiképpen sem származhat hátránya.

2. SZAKASZ

Felvételi/előléptetési bizottság

Az igazgató valamennyi, a költségvetésben szereplő, megüresedett beosztás vagy előléptetés tekintetében felvételi/előléptetési bizottságot nevez ki.

A személyzeti bizottság megfigyelőként képviselteti magát a felvételi/előléptetési bizottságban.

A felvételi/előléptetési bizottság összetételét és működését a belső szabályok határozzák meg.

---