----

----

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

----

PADOMES REGULA (EK) Nr. 41/2007

(2006. gada 21. decembris),

ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (2), un jo īpaši tās 2. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (3), un jo īpaši tās 6. un 8. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (4), un jo īpaši tās 5. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē (5), un jo īpaši tās 5. un 6. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (6), un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot.

Turklāt ar to nosaka konkrētus zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītus nosacījumus 2008. gada janvārim un paredz dažu Antarktikas krājumu zvejas iespējas un īpašus nosacījumus laikposmiem, kas izklāstīti IE pielikumā.

2. pants

Darbības joma

1.   Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro:

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, kuras veic tikai tādas zinātniskas izpētes mērķiem, ko īsteno ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu un par ko iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos šo izpēti veic.

3. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTI NOSACĪJUMI KOPIENAS KUĢIEM

5. pants

Nozvejas limiti un to sadalījums

1.   Nozvejas limiti, kas Kopienas kuģiem ir Kopienas ūdeņos vai konkrētos Kopienai nepiederošos ūdeņos, un šādu nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm, un papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti I pielikumā.

2.   Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Farēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot 10., 17. un 18. pantā izklāstītos nosacījumus.

3.   Komisija nosaka galīgos nozvejas limitus tūbīšu zvejai ICES IIIa un IV zonā ICES IIa zonas EK ūdeņos saskaņā ar IID pielikuma 8. punktā paredzētajiem noteikumiem.

4.   Moivas nozvejas limitus ICES V zonā un ICES XIV zonas Grenlandes ūdeņos, kas pieejami Kopienai, Komisija nosaka 7,7 % apmērā no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta.

5.   Komisija, ņemot vērā 2007. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru, var pārskatīt nozvejas limitus Esmarka mencas krājumiem ICES IIIa zonā un ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos, brētliņas krājumiem ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos un anšovu krājumiem ICES VIII zonā.

6.   Kopienas kuģiem visos Kopienas ūdeņos un Kopienai nepiederošos ūdeņos ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis:

7.   Kopienas kuģiem ir aizliegts zvejot Atlantijas lielgalvi (Hoplostethus atlanticus) ICES V, VI un VII zonā, kas atrodas NEAFC pārvaldības apgabalā.

8.   No 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 30. jūnijam Kopienas kuģiem ir aizliegts zvejot Atlantijas jūras asari (Sebastes mentella) tajās ICES I un II zonas daļās, kas atrodas NEAFC pārvaldības apgabalā, izņemot nenovēršamu piezveju. Šis aizliegums attiecas arī uz laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 31. decembrim, ja tā iesaka NEAFC. Šādā gadījumā Komisija Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicē paziņojumu par NEAFC ieteikumu.

6. pants

Īpaši noteikumi par sadalījumu

1.   Šīs regulas I pielikumā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar

2.   Lai ieturētās kvotas pārceltu uz 2008. gadu, Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu, atkāpjoties no minētās regulas, piemēro visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN.

7. pants

Zvejas piepūles ierobežojumi un ar tiem saistīti nosacījumi krājumu pārvaldībai

1.   No 2007. gada 1. februāra līdz 2008. gada 31. janvārim zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītus nosacījumus, kas paredzēti:

2.   Attiecībā uz 1. punktā minētajiem krājumiem laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. janvārim turpina piemērot zvejas piepūli un ar to saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 51/2006 IIA, IIB, IIC un IID pielikumā.

3.   Kuģiem, kas izmanto zvejas rīku veidus, kuri norādīti, attiecīgi, IIA pielikuma 4.1. punktā un IIB un IIC pielikuma 3. punktā, un kas zvejo apgabalos, kuri noteikti, attiecīgi, IIA pielikuma 2. punktā un IIB un IIC pielikuma 1. punktā, ir īpaša zvejas atļauja, kas izsniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu, kā paredzēts minētajos pielikumos.

4.   Pamatojoties uz IID pielikuma 7. punktā paredzētajiem noteikumiem, Komisija nosaka galīgo zvejas piepūli tūbīšu zvejai 2007. gadā ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka 2007. gadā zvejas piepūle, ko izsaka kilovatdienās, kas pavadītas ārpus ostas, kuģiem, kuriem ir dziļjūras zvejas atļauja, nepārsniedz 75 % no vidējās gada zvejas piepūles, kuru šīs dalībvalsts kuģi izmantoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija dziļjūras zvejas atļaujas un kuros tika zvejotas dziļjūras sugu zivis, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 2347/2002 I un II pielikumā. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļjūras zivju sugu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

8. pants

Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai

1.   Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

2.   Pat ja dalībvalstij nav kvotu vai ja kvotas vai daļas ir apgūtas, atkāpjoties no 1. punkta, var paturēt uz kuģa vai izkraut šādas zivis:

3.   Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta 1. punkts neattiecas uz siļķēm, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES Iia zonas EK ūdeņos.

4.   Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai, ja Kopienas daļa kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, no Kopienas daļas, izņemot nozveju, kas veikta saskaņā ar 2. punkta noteikumiem.

5.   Kad dalībvalsts nozvejas limiti siļķei ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos ir pilnībā apgūti, kuģiem, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un ir reģistrēti Kopienā, un darbojas zvejā, kam piemēro attiecīgos nozvejas ierobežojumus, aizliedz izkraut nozvejas, kas nav šķirotas un kurās ir siļķes.

6.   Piezveju procentuālo daļu nosaka un piezveju veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu.

9. pants

Nešķirotas nozvejas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka piemēro atbilstīgu paraugu ņemšanas programmu, kas ļauj efektīvi uzraudzīt nešķirotus izkrāvumus pa sugām, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

2.   Nešķirotas nozvejas no ICES IIIa, IV un VIId zonas un ICES IIa zonas EK ūdeņiem izkrauj tikai tajās ostās un izkraušanas vietās, kurās īsteno 1. punktā minēto paraugu ņemšanas programmu.

10. pants

Pieejas ierobežojumi

Kopienas kuģi nezvejo Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas peld ar Dānijas vai Zviedrijas karogu, atļauj zvejot līdz pat 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas.

11. pants

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi Kopienas kuģiem ir noteikti III pielikumā.

III NODAĻA

NOZVEJAS LIMITI UN AR TIEM SAISTĪTI NOSACĪJUMI TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM

12. pants

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi trešo valstu zvejas kuģiem ir noteikti III pielikumā.

13. pants

Atļauja

1.   Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas vai Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Farēru salās, atļauj zvejot Kopienas ūdeņos, ievērojot nozvejas limitus, kas izklāstīti I pielikumā, un nosacījumus, kas paredzēti 14. līdz 16. pantā un 19. līdz 25. pantā.

2.   Trešo valstu kuģiem visos Kopienas ūdeņos ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis:

14. pants

Ģeogrāfiski ierobežojumi

1.   Zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Farēru salās, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no dalībvalstu bāzes līnijas ICES IV zonā, Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43o00'Z, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā.

2.   Zveja Skagerakā zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu, ir atļauta četras jūras jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas.

3.   Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas karogu, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas departamenta bāzes līnijas.

15. pants

Tranzīts, šķērsojot Kopienas ūdeņus

Trešo valstu zvejas kuģi, kas tranzītā šķērso Kopienas ūdeņus, novieto tīklus tā, lai tie nebūtu gatavi lietošanai, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

16. pants

Nosacījumi nozveju un piezveju izkraušanai

Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši trešās valsts zvejas kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.

IV NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA KOPIENAS KUĢIEM

17. pants

Licences un ar tām saistītie nosacījumi

1.   Neatkarīgi no vispārīgiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašām zvejas atļaujām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1627/94, Kopienas kuģiem zvejai trešās valsts ūdeņos vajadzīga licence, kuru izsniedz attiecīgās trešās valsts iestādes.

2.   Tomēr 1. punktu nepiemēro šādiem Kopienas kuģiem, ja tie zvejo Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā:

3.   Maksimālo licenču skaitu un citus ar tām saistītus noteikumus paredz atbilstīgi IV pielikuma I daļai. Licenču pieprasījumos norāda zvejas veidu, kuģa nosaukumu un tehniskās īpašības kuģiem, kam jāizsniedz licences, un dalībvalstu iestādes tos adresē Komisijai. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm.

4.   Ja viena dalībvalsts citai dalībvalstij nodod kvotu (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti IV pielikuma I daļā, tā attiecīgi nodod arī licences un par nodevumu paziņo Komisijai. Tomēr katram zvejas apgabalam IV pielikuma I daļā noteiktais kopējais licenču skaits netiek pārsniegts.

5.   Kopienas kuģi pilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus, kas attiecas uz zonu, kurā tie darbojas.

18. pants

Farēru salas

Kopienas kuģi, kam izsniegta licence vienas sugas specializētai zvejai Farēru salu ūdeņos, var veikt arī citu sugu specializētu zveju ar nosacījumu, ka tie iepriekš informē Farēru salu iestādes.

V NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM

19. pants

Pienākums saņemt licenci un īpašu zvejas atļauju

1.   Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.b panta kuģus, kas peld ar Norvēģijas karogu un kuru bruto tilpība ir mazāka nekā 200 tonnas, atbrīvo no pienākuma turēt licenci un īpašu zvejas atļauju.

2.   Licenci un īpašu zvejas atļauju glabā uz kuģa. Tomēr zvejas kuģi, kas reģistrēti Farēru salās vai Norvēģijā, ir atbrīvoti no šā pienākuma.

3.   Zvejas kuģi no trešām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2006. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot no 2007. gada 1. janvāra, kamēr Komisijai nav iesniegts to zvejas kuģu saraksts, kam atļauts zvejot, un kamēr Komisija šo sarakstu nav apstiprinājusi.

20. pants

Licences un īpašas zvejas atļaujas pieprasījums

Trešās valsts iestādes pieprasījumam, ko adresē Komisijai, lai saņemtu licenci un īpašu zvejas atļauju, pievieno šādu informāciju:

21. pants

Licenču skaits

Licenču skaits un īpaši saistītie nosacījumi ir izklāstīti IV pielikuma II daļā.

22. pants

Anulēšana un atsaukšana

1.   Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt, lai izsniegtu jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana stājas spēkā dienā pirms Komisijas jauno licenču un īpašo zvejas atļauju izsniegšanas dienas. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā to izsniegšanas dienā.

2.   Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa beigu dienas, ja ir pilnībā apgūta attiecīgajam krājumam I pielikumā noteiktā kvota.

3.   Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc, ja netiek pildītas šajā regulā noteiktās saistības.

23. pants

Neatbilstība attiecīgajiem noteikumiem

1.   Nevienam trešo valstu zvejas kuģim neizsniedz licenci vai īpašu zvejas atļauju uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildītas šajā regulā noteiktās saistības.

2.   Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm to trešās valsts kuģu nosaukumus un tehniskās īpašības, kuriem attiecīgo noteikumu pārkāpumu dēļ neļaus zvejot Kopienas zvejas zonā nākamajā mēnesī vai mēnešos.

24. pants

Licences turētāja pienākumi

1.   Trešo valstu zvejas kuģi ievēro saglabāšanas un kontroles pasākumus un citus noteikumus, ar ko reglamentē Kopienas kuģu zveju zonā, kurā tie darbojas, jo īpaši Regulas (EEK) Nr. 1381/87, (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (34).

2.   Trešo valstu zvejas kuģiem, kas minēti 1. punktā, ir zvejas žurnāls, kurā ieraksta V pielikuma I daļā noteikto informāciju.

3.   Trešo valstu zvejas kuģi, izņemot tos, kas peld ar Norvēģijas karogu un zvejo ICES IIIa zonā, nosūta Komisijai VI pielikumā izklāstīto informāciju saskaņā ar minētajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

25. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz Franču Gviānas departamentu

1.   Licences zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos piešķir, ja ar trešās valsts zvejas kuģa īpašnieku ir panākta vienošanās, ka tas pēc Komisijas pieprasījuma atļaus uz kuģa uzkāpt novērotājam.

2.   Trešās valsts zvejas kuģi, kas zvejo Franču Gviānas departamenta ūdeņos, veic ierakstus zvejas žurnālā, kas atbilst V pielikuma II daļā iekļautajam paraugam. Nozvejas datus pēc pieprasījuma ar Francijas iestāžu starpniecību nosūta Komisijai.

VI NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO VIDUSJŪRĀ

26. pants

Slēgtās sezonas noteikšana lielo korifēnu zvejai, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces

1.   Lielās korifēnas (Coryphaena hippurus), jo īpaši mazo zivju aizsardzībai no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 14. augustam visos GFCM nolīguma zonas ģeogrāfiskajos apakšapgabalos aizliedz lielo korifēnu zveju, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI).

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja dalībvalsts var pierādīt, ka sliktu laikapstākļu dēļ zvejas kuģi, kas peld ar tās karogu, nevarēja izmantot piešķirtās zvejas dienas, tad minētā dalībvalsts līdz nākamā gada 31. janvārim var pārnest dienas, ko kuģi nav izmantojuši zvejā, kurā izmanto ZPI. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot šo pārnešanu, līdz 2008. gada 1. janvārim iesniedz Komisijai pieteikumu par papildu dienu skaitu, kurā kuģim būs atļauts zvejot lielās korifēnas, izmantojot ZPI, aizlieguma laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. janvārim. Minētajam pieteikumam pievieno šādu informāciju:

Komisija pārsūta GFCM administratīvajam sekretariātam no dalībvalstīm saņemto informāciju.

3.   Dalībvalstis līdz 2007. gada 1. novembrim nosūta Komisijai ziņojumu par 1. punktā minēto pasākumu īstenošanu.

27. pants

Zvejas aizlieguma zonu izveide dziļjūras jutīgo biotopu aizsardzībai

1.   Zveju ar velkamām dragām un gruntstraļu tīkliem aizliedz apgabalos, ko ierobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:

2.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi jutīgo dziļjūras biotopu aizsardzībai 1. punktā minētajos apgabalos un jo īpaši nodrošina to, ka šie apgabali ir aizsargāti no jebkādu citu darbību ietekmes, kuras nav zvejas darbības un kuras apdraud šiem īpašajiem biotopiem raksturīgo īpašību saglabāšanu.

VII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO NAFO PĀRVALDĪBAS APGABALĀ

1. IEDAĻA

Kopienas dalība

28. pants

Kuģu saraksts

1.   Tikai tiem Kopienas kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 50 tonnas, kuriem to karoga dalībvalsts ir izsniegusi īpašu zvejas atļauju un kuri ir iekļauti NAFO kuģu reģistrā, ar šajā atļaujā paredzētajiem nosacījumiem ir atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozvejas no NAFO pārvaldības apgabala zvejas resursiem.

2.   Katra dalībvalsts vismaz 15 dienas pirms kuģa ieiešanas NAFO pārvaldības apgabalā datorlasāmā formā nosūta Komisijai visus grozījumus attiecīgās valsts to kuģu sarakstā, kuri peld ar šīs valsts karogu un ir reģistrēti Kopienā, un kuriem ir atļauts zvejot NAFO pārvaldības apgabalā. Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta NAFO sekretariātam.

3.   Šā panta 2. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:

4.   Attiecībā uz tādiem kuģiem, kas ar dalībvalsts karogu peld tikai zināmu laiku (kuģa fraktēšana bez apkalpes), nosūtītajā informācijā papildus iekļauj šādus datus:

2. IEDAĻA

Tehniskie pasākumi

29. pants

Linuma acu izmēri

1.   Šīs regulas VII pielikumā minēto bentisko zivju sugu specializētā zvejā, izņemot 3. punktā minēto dziļūdens sarkanasaru (Sebastes mentella) zvejā, aizliegts izmantot trali, kura linuma acs izmērs jebkurā vietā ir mazāks par 130 mm. Īsspuru kalmāra (Illex illecebrosus) specializētā zvejā linuma acs izmēru var samazināt līdz 60 mm. Raju (Rajidae) specializētā zvejā linuma acs izmēru palielina līdz 280 mm āmī un līdz 220 mm visās pārējās traļa daļās.

2.   Ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) zvejā kuģi izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs nav mazāks par 40 mm.

3.   Kuģi, kas zvejo pelaģiskos dziļūdens sarkanasarus (Sebastes mentella) 2. apakšapgabalā un 1F un 3K rajonā, izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs nav mazāks par 100 mm.

30. pants

Piestiprinājumi zvejas rīkiem

1.   Aizliegts izmantot šajā pantā neaprakstītus līdzekļus vai ierīces, kas aizsprosto linuma acis vai samazina to izmēru.

2.   Pie āmja apakšējās daļas drīkst piestiprināt buraudeklu, linumu vai jebkādu citu materiālu, lai novērstu vai samazinātu bojājumus.

3.   Āmja augšējā daļā drīkst piestiprināt ierīces, ja vien tās neaizsprosto āmja linuma acis. Drīkst izmantot tikai tādus āmja augšējās daļas apvalkus, kas minēti VIII pielikumā.

4.   Ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) zvejai kuģi izmanto šķirotājrestes vai režģus ar maksimālo atstarpi starp stieņiem 22 mm. To kuģu aprīkojumā, kas zvejo ziemeļu garneles 3L rajonā, ietilpst arī vismaz 72 cm gari savienojuma ķēdes gabali, kā aprakstīts IX pielikumā.

31. pants

Piezveja, ko patur uz kuģa

1.   Katras IC pielikumā minētās sugas, kuras zvejai attiecīgajā rajonā Kopienai ir iedalītas kvotas, zvejas kuģu veiktā piezveja nepārsniedz 2 500 kg vai 10 %, izvēloties lielāko no abiem daudzumiem.

2.   Ja spēkā ir zvejas aizliegums vai kvota “Citas sugas” ir pilnībā apgūta, attiecīgo sugu piezveja nedrīkst pārsniegt 1 250 kg vai 5 %, izvēloties lielāko no abiem daudzumiem.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minēto procentuālo daļu aprēķina kā katras sugas procentuālo daļu no kopējās nozvejas svara, kas paturēta uz kuģa. Garneļu nozveju neņem vērā bentisko zivju sugu piezvejas apjoma aprēķināšanā.

32. pants

Piezveja vienā zvejas rīku iemetienā

1.   Ja piezvejas procentuālā daļa vienā zvejas rīku iemetienā pārsniedz 31. panta 1. un 2. punktā paredzēto procentuālo daļu, tad kuģim tūlīt jāattālinās vismaz 10 jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas un nākamā iemetiena laikā jāsaglabā vismaz 10 jūras jūdžu attālums līdz iepriekšējā zvejas rīku iemetiena vietai. Ja nākamajā zvejas rīku iemetienā, ko veic pēc attālināšanās, piezvejas limiti tiek pārsniegti, kuģis nekavējoties atstāj attiecīgo rajonu un neatgriežas tajā vismaz 60 stundas.

2.   Ja visu bentisko zivju sugu, kurām noteikta kvota, kopējā piezveja vienā zvejas rīku iemetienā garneļu zvejā pārsniedz 5 % procentus no nozvejas svara 3M rajonā un 2,5 % procentus no nozvejas svara 3L rajonā, tad kuģis attālinās vismaz 10 jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas un nākamā iemetiena laikā saglabā vismaz 10 jūras jūdžu attālumu līdz iepriekšējā zvejas rīku iemetiena vietai. Ja nākamajā zvejas rīku iemetienā, ko veic pēc attālināšanās, piezvejas limiti tiek pārsniegti, kuģis nekavējoties atstāj attiecīgo rajonu un neatgriežas tajā vismaz 60 stundas.

3.   Vienā zvejas rīku iemetienā atļauto piezvejas procentuālo daļu aprēķina kā katras sugas procentuālo daļu no attiecīgajā iemetienā iegūtās kopējās nozvejas svara.

33. pants

Specializēta zveja un piezveja

1.   Kopienas kuģu kapteiņi neveic to sugu specializētu zveju, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi. Uzskata, ka ir veikta zivju sugas specializēta zveja, ja šī suga svara izteiksmē veido procentuāli lielāko vienā iemetienā iegūtās kopējās nozvejas daļu.

2.   Ja kuģis veic raju specializētu zveju ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir piemērots attiecīgajai zvejai, tad pirmo zvejas rīku iemetienu, kurā zivju sugas, kam noteikti piezvejas limiti, veido lielāko procentuālo daļu no kopējās nozvejas, tomēr uzskata par nejaušu. Šādā gadījumā kuģim tūlīt jāmaina atrašanās vieta saskaņā ar 32. panta 1. un 2. punktu.

3.   Pēc tam, kad kuģis nav uzturējies attiecīgajā rajonā vismaz 60 stundas saskaņā ar 32. panta 1. un 2. punktu, Kopienas kuģu kapteiņi veic zvejas rīku izmēģinājuma iemetienu, kura ilgums nepārsniedz 3 stundas. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, ja šāda izmēģinājuma iemetiena pirmajā zvejas rīku izcelšanas reizē to zivju sugu nozveja, kurām noteikti piezvejas limiti, veido lielāko procentuālo daļu no kopējās nozvejas svara, to neuzskata par specializētu zveju. Šādā gadījumā kuģim tūlīt jāmaina atrašanās vieta saskaņā ar 32. panta 1. un 2. punktu.

34. pants

Zivju minimālie izmēri

1.   NAFO pārvaldības apgabalā nozvejotās zivis, kuru izmēri neatbilst X pielikumā noteiktajiem izmēriem, nedrīkst apstrādāt, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, transportēt, uzglabāt, pārdot, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai, bet tās nekavējoties jāatlaiž atpakaļ jūrā.

2.   Ja nozvejoto zivju daudzums, kuru izmērs neatbilst X pielikumā noteiktajam izmēram, pārsniedz 10 % no kopējā daudzuma, kuģis attālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas, pirms tas atsāk zveju. Apstrādātas zivis, uz kurām attiecas prasība par zivju minimālajiem izmēriem un kuras neatbilst X pielikumā norādītajam garuma ekvivalentam, uzskata par neatbilstošām zivju minimālajiem izmēriem.

3. IEDAĻA

Zvejas aizlieguma zonu izveide dziļjūras jutīgo biotopu (zemūdens klinšu) aizsardzībai

35. pants

Grunts zvejas rīki

Turpmāk norādītajos apgabalos aizliedz zvejas darbības, kurās izmanto grunts zvejas rīkus:

4. IEDAĻA

Kontroles pasākumi

36. pants

Produktu marķēšana un atsevišķa glabāšana

1.   Visas apstrādātās zivis, kas iegūtas NAFO pārvaldības apgabalā, marķē tā, lai būtu iespējams identificēt katru sugu un produktu kategoriju, kā minēts 1. pantā Padomes Regulai (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (36), un – attiecībā uz garnelēm – lai būtu iespējams identificēt nozvejas datumu. Turklāt tās marķē kā nozvejotas NAFO pārvaldības apgabalā.

2.   Visas garneles, kas nozvejotas 3L un 3M rajonā, un visus melnos paltusus, kas nozvejoti 2. apakšapgabalā un 3KLMNO rajonā, marķē kā nozvejotus attiecīgajās zonās.

3.   Ņemot vērā drošības apsvērumus un kuģa kapteiņa likumisko atbildību par kuģošanu, piemēro šādus noteikumus:

37. pants

Zvejas un zvejas produkcijas žurnāli un nozvejas glabāšanas plāns

1.   Kopienas kuģu kapteiņi papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11. un 12. panta prasību izpildei zvejas žurnālā ieraksta šīs regulas XI pielikumā minēto informāciju.

2.   Līdz katra mēneša 15. datumam katra dalībvalsts Komisijai datorlasāmā formā paziņo par XII pielikumā norādīto krājumu apjomiem, kas izkrauti iepriekšējā mēnesī, un paziņo visu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu saņemto informāciju.

3.   Par IC pielikumā minēto sugu nozvejām Kopienas kuģu kapteiņi veic ierakstus:

4.   Šā panta 3. punktā minēto zvejas produkcijas žurnālu un nozvejas glabāšanas plānu katru dienu atjaunina par iepriekšējo dienu no plkst. 00.00 (UTC) līdz plkst. 24.00 (UTC), un tie atrodas uz kuģa, līdz kuģis ir pilnīgi izkrauts.

5.   Kopienas kuģa kapteinis sniedz palīdzību, kas vajadzīga, lai pārbaudītu zvejas produkcijas žurnālā reģistrēto daudzumu un uz kuģa glabātās apstrādātās produkcijas daudzumu atbilstību.

6.   Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem apliecina kapacitātes plāna pareizību visiem kuģiem, kam atļauts zvejot saskaņā ar 28. panta 1. punktu. Kapteinis nodrošina to, ka šā apliecinājuma kopija atrodas uz kuģa un pēc pieprasījuma tiek uzrādīta inspektoram.

38. pants

Zvejas rīku atrašanās uz kuģa

1.   Ja kuģi veic VII pielikumā minētas sugas vai sugu specializētu zveju, uz Kopienas kuģiem nedrīkst atrasties zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 29. pantā noteikto.

2.   Tomēr uz Kopienas kuģiem, kas tā paša reisa laikā zvejo teritorijās ārpus NAFO pārvaldības apgabala, drīkst atrasties zvejas rīki ar mazāku linuma acs izmēru, nekā noteikts 29. pantā, ja minētie zvejas rīki ir droši nostiprināti, uzglabāti un nav gatavi tūlītējai lietošanai. Šiem zvejas rīkiem jābūt:

39. pants

Pārkraušana citā kuģī

1.   Kopienas kuģi NAFO pārvaldības apgabalā neveic pārkraušanas darbības, ja vien tie iepriekš nav saņēmuši attiecīgu atļauju no kompetentajām iestādēm.

2.   Kopienas kuģi nepārkrauj zivis no kuģa vai citā kuģī, kas nepieder NAFO Līgumslēdzējai pusei un kas ir redzēts vai citādi identificēts kā tāds, kurš veicis zvejas darbības NAFO pārvaldības apgabalā.

3.   Kopienas kuģi ziņo savām kompetentajām iestādēm par katru pārkraušanu citā kuģī NAFO pārvaldības apgabalā. Kuģi, no kuriem pārkrauj, ziņo par to vismaz divdesmit četras stundas iepriekš, bet saņēmējkuģi – ne vēlāk kā vienu stundu pēc pārkraušanas.

4.   Šā panta 3. punktā minētajā ziņojumā iekļauj laiku, ģeogrāfisko stāvokli, kopējo svaru pa izkraujamām un iekraujamām sugām kilogramos, kā arī pārkraušanā iesaistīto kuģu radio izsaukuma signālu.

5.   Saņēmējkuģis vismaz 24 stundas pirms izkraušanas darbiem papildus uz kuģa esošai kopējai nozvejai un izkraujamo zivju kopsvaram paziņo ostas nosaukumu un paredzamo izkraušanas laiku.

6.   Dalībvalstis nekavējoties nosūta 3. un 5. punktā minētos ziņojumus Komisijai, kas tos tūlīt pārsūta NAFO sekretariātam.

40. pants

Kopienas kuģu fraktēšana

1.   Dalībvalsts var piekrist, ka tiek fraktēts zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu un kam ir atļauts zvejot NAFO pārvaldības apgabalā, lai pilnīgi izmantotu kvotu un/vai zvejas dienas, kuras ir iedalītas citai NAFO Līgumslēdzējai pusei. Tomēr neatļauj slēgt fraktēšanas līgumus par kuģiem, kurus NAFO vai cita reģionāla zvejniecības organizācija ir identificējusi kā tādus, kas ir piedalījušies nelegālas, neziņotas un neregulētas (NNN) zvejas darbībās.

2.   Dienā, kad noslēdz fraktēšanas līgumu, karoga dalībvalsts nosūta Komisijai šādu informāciju, kas to pārsūta NAFO izpildsekretāram:

3.   Kad fraktēšanas līgums beidzas, karoga dalībvalsts informē par to Komisiju, kura nekavējoties pārsūta šo informāciju NAFO izpildsekretāram.

4.   Karoga dalībvalsts veic pasākumus, lai nodrošinātu šādu nosacījumu izpildi:

5.   Par visu 4. punkta d) apakšpunktā minēto nozveju un piezveju dalībvalstis Komisijai ziņo atsevišķi no informācijas par valsts mērogā iegūto nozveju. Komisija tūlīt pārsūta šo informāciju NAFO izpildsekretāram.

41. pants

Zvejas piepūles uzraudzība

1.   Ikviena dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šīs dalībvalsts kuģu zvejas piepūles atbilstību zvejas iespējām, kas minētajai dalībvalstij ir pieejamas NAFO pārvaldības apgabalā.

2.   Dalībvalstis ne vēlāk kā 2007. gada 31. janvārī un pēc tam vismaz 30 dienas pirms attiecīgās darbības uzsākšanas nosūta Komisijai zvejas plānu, kas izstrādāts minēto dalībvalstu kuģiem zvejai NAFO pārvaldības apgabalā. Zvejas plānā cita starpā norāda kuģi vai kuģus, kuri darbosies šādā zvejā, un paredzēto zvejas dienu skaitu, ko šie kuģi pavadīs NAFO pārvaldības apgabalā.

3.   Dalībvalstis, pamatojoties uz orientējošām ziņām, informē Komisiju par paredzētajām darbībām, ko kuģi gatavojas veikt citos apgabalos.

4.   Zvejas plānā atspoguļo kopējo zvejas piepūli, kas tiks izvērsta NAFO pārvaldības apgabalā, saistībā ar paziņojumu sniegušās dalībvalsts rīcībā esošajām zvejas iespējām.

5.   Katra dalībvalsts ne vēlāk kā 2008. gada 15. janvārī iesniedz Komisijai ziņojumu par zvejas plānu īstenošanu. Šajā ziņojumā norāda to kuģu skaitu, kas faktiski veic zvejas darbības NAFO pārvaldības apgabalā, katra kuģa iegūto nozveju un to dienu kopskaitu, kuras katrs kuģis ir zvejojis šajā apgabalā. Par to kuģu darbībām, kas zvejo garneles 3M un 3L rajonā, ziņo atsevišķi un par katru rajonu.

5. IEDAĻA

Īpaši noteikumi par ziemeļu garnelēm

42. pants

Ziemeļu garneļu zveja

1.   Katra dalībvalsts ik dienas ziņo Komisijai par ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) daudzumu, ko NAFO pārvaldības apgabala 3L rajonā nozvejojuši kuģi, kuri peld ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā. Visas zvejas darbības veic dziļumā, kas pārsniedz 200 metrus, un tikai viens kuģis katrai dalībvalstij vienlaikus.

2.   Pirms katras ieiešanas ostā to kuģu kapteiņi, kas zvejo garneles 3L rajonā, vai arī viņu pārstāvji vismaz 24 stundas pirms paredzētās ieiešanas ostā ziņo dalībvalstu kompetentajām iestādēm par to, kuras ostas paredzēts izmantot, norādot šādu informāciju:

6. IEDAĻA

Īpaši noteikumi par sarkanasariem

43. pants

Sarkanasaru zveja

1.   Katru otro pirmdienu tāda Kopienas kuģa kapteinis, kas zvejo sarkanasarus NAFO pārvaldības apgabala 2. apakšapgabalā un IF, 3K un 3M rajonos, paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ar kuras karogu kuģis peld vai kurā tas reģistrēts, sarkanasaru daudzumus, kas šajās zonās nozvejoti divu nedēļu laikposmā, kurš beidzas iepriekšējā svētdienā pulksten 24:00.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, paziņojumu sniedz katras nedēļas pirmdienā.

2.   Dalībvalstis katru otro otrdienu līdz pulksten 12:00 ziņo Komisijai par divu nedēļu laikposmā, kas beidzas iepriekšējā svētdienā pulksten 24:00, iegūtajiem sarkanasaru daudzumiem, kurus NAFO pārvaldības apgabala 2 apakšapgabalā un IF, 3K un 3M rajonā nozvejojuši kuģi, kas peld ar dalībvalsts karogu un ir tajā reģistrēti.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, ziņojumus nosūta katru nedēļu.

7. IEDAĻA

Izpildes pasākumi

44. pants

Turpmākie pasākumi pārkāpumu gadījumā

1.   Dalībvalsts kompetentās iestādes, kurām paziņots par pārkāpumu, ko izdarījis kāds no dalībvalsts kuģiem, veic tūlītēju un pilnīgu attiecīgā pārkāpuma izmeklēšanu, lai iegūtu vajadzīgos pierādījumus, vajadzības gadījumā veicot arī attiecīgā kuģa fizisku pārbaudi.

2.   Ja nav ievēroti NAFO pieņemtie pasākumi, dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem veic tūlītējus juridiskus vai administratīvus pasākumus pret to pilsoņiem, kuri atbildīgi par kuģi, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu.

3.   Karoga dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina to, ka atbilstīgi 2. punktam uzsāktās procedūras saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem spēj nodrošināt efektīvus pasākumus, kuri ir atbilstīgi pārkāpuma smagumam, nodrošina prasību ievērošanu, atsavina atbildīgajiem pārkāpuma rezultātā iegūto ekonomisko labumu. un efektīvi attur no turpmāku pārkāpumu izdarīšanas.

45. pants

Inspektoru ziņojumu statuss

1.   NAFO inspektoru sagatavotie inspekcijas un uzraudzības ziņojumi ir pieņemami pierādījumi tiesu vai administratīvajās procedūrās jebkurā dalībvalstī. Faktu konstatēšanas nolūkā dalībvalstis minētajiem ziņojumiem piešķir tādu pašu statusu, kā savu inspektoru inspekcijas un uzraudzības ziņojumiem.

2.   Dalībvalstis sadarbojas, lai atvieglinātu tiesu procedūras vai citas procedūras, kas izriet no ziņojuma, ko inspektors iesniedzis saskaņā ar šo shēmu, ievērojot noteikumus, ar ko reglamentē pierādījumu pieņemamību attiecīgās valsts tiesu sistēmā vai citās sistēmās.

46. pants

Stingrāki turpmākie pasākumi attiecībā uz nopietniem pārkāpumiem

1.   Papildus noteikumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1956/88 (1988. gada 9. jūnijs), ar ko pieņem noteikumus Ziemeļrietumatlantijas Zvejniecības organizācijas pieņemtās kopējās starptautisko pārbaužu programmas piemērošanai (37), un jo īpaši tai pievienotās shēmas 9. un 10. punktam, karoga dalībvalsts saskaņā ar šo iedaļu veic pasākumus, ja kuģis, kas peld ar tās karogu, ir izdarījis vienu no turpmāk minētajiem nopietnajiem pārkāpumiem:

2.   Karoga dalībvalsts nodrošina, ka pēc 3. punktā minētās inspekcijas attiecīgais kuģis pārtrauc visas zvejas darbības un tiek uzsākta nopietnā pārkāpuma izmeklēšana.

3.   Ja pārvaldības zonā nav kuģa karoga dalībvalsts inspektora vai citas izraudzītas personas, kas varētu veikt 1. punktā paredzēto izmeklēšanu, karoga dalībvalsts pieprasa, lai kuģis tūlīt dodas uz ostu, kurā iespējams uzsākt izmeklēšanu.

4.   Ja tiek izmeklēts 1. punkta b) apakšpunktā minētais nopietnais pārkāpums, proti, nozvejas nepareiza uzskaite, karoga dalībvalsts nodrošina, ka fiziskā pārbaude un kopējās uz kuģa esošās nozvejas uzskaite notiek ostā, kas ir tās pakļautībā. Šāda pārbaude var notikt, piedaloties inspektoram no jebkuras citas Līgumslēdzējas puses, kas vēlas tajā piedalīties, ja saņemta karoga dalībvalsts attiecīga piekrišana.

5.   Ja kuģim izteikta prasība doties uz ostu saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu, citas Līgumslēdzējas puses inspektors drīkst būt uz kuģa un/vai palikt uz kuģa laikā, kamēr tas dodas uz ostu, ja inspicētā kuģa dalībvalsts kompetentā iestāde nepieprasa inspektoram nokāpt no kuģa.

47. pants

Izpildes pasākumi

1.   Karoga dalībvalsts veic izpildes pasākumus attiecībā uz kuģi, ja saskaņā ar tās tiesību aktiem ir pierādīts, ka attiecīgais zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu, ir izdarījis kādu no 46. pantā minētajiem nopietnajiem pārkāpumiem.

2.   Šā panta 1. punktā minētie pasākumi, jo īpaši atkarībā no nodarījuma smaguma pakāpes un saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktu atbilstīgajiem noteikumiem var ietvert:

3.   Attiecīgā kuģa karoga dalībvalsts tūlīt paziņo Komisijai par atbilstošajiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo pantu. Pamatojoties uz šo paziņojumu, Komisija par minētajiem pasākumiem informē NAFO sekretariātu.

48. pants

Ziņojumi par pārkāpumiem

1.   Šīs regulas 46. pantā minēta nopietna pārkāpuma gadījumā attiecīgā dalībvalsts – tiklīdz iespējams vai katrā ziņā trīs mēnešos pēc pārkāpuma paziņošanas – sniedz Komisijai ziņojumu par izmeklēšanas gaitu, tostarp sīku informāciju par visām darbībām, kas veiktas vai ierosinātas saistībā ar attiecīgo nopietno pārkāpumu, un ziņojumu par izmeklēšanas rezultātiem, kad izmeklēšana ir pabeigta.

2.   Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, sagatavo Kopienas ziņojumu. Četros mēnešos pēc pārkāpuma paziņošanas tā nosūta NAFO sekretariātam Kopienas ziņojumu par izmeklēšanas gaitu un pēc iespējas drīzāk – ziņojumu par izmeklēšanas rezultātiem, kad izmeklēšana ir pabeigta.

VIII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR TĀDU SALDĒTU ZIVJU IZKRAUŠANU VAI PĀRKRAUŠANU CITĀ KUĢĪ, KURAS TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢI NOZVEJOJUŠI NEAFC PĀRVALDĪBAS APGABALĀ

49. pants

Ostas valsts kontrole

Neskarot Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1093/94 (1994. gada 6. maijs) par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem trešo valstu zvejas kuģi var tieši izkraut un tirgot savus lomus Kopienas ostās (38), šajā nodaļā izklāstītās procedūras no 2007. gada 1. maija piemēro tādu saldētu zivju izkraušanai vai pārkraušanai citā kuģī, kuras trešo valstu zvejas kuģi nozvejojuši NEAFC pārvaldības apgabalā, kā noteikts 1. pantā konvencijā, kas pievienota Padomes Lēmumam 81/608/EEK (1981. gada 13. jūlijs), kas attiecas uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā noslēgšanu (39).

50. pants

Apstiprinātās ostas

Izkraušana un pārkraušana citā kuģī ir atļauta tikai apstiprinātās ostās.

Dalībvalstis norāda vietu, ko izmanto izkraušanai, vai vietu, kas atrodas tuvu krastam (apstiprinātās ostas), kur atļauts veikt 49. pantā minētās zivju izkraušanas vai pārkraušanas darbības. Neskarot 49. pantā noteikto piemērošanas dienu, dalībvalstis līdz 2007. gada 15. janvārim nosūta Komisijai šādu ostu sarakstu. Visas turpmākās izmaiņas sarakstā paziņo Komisijai vismaz 15 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā.

Komisija publicē apstiprināto ostu sarakstu un visas tā izmaiņas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ievieto to savā tīmekļa vietnē.

51. pants

Iepriekšējs paziņojums par ieiešanu ostā

1.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.e panta 1. punkta, tādu trešo valstu kuģu vai Kopienas kuģu kapteiņi, uz kuriem ir 49. pantā minētās zivis un kuri paredzējuši ieiet ostā, lai veiktu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vismaz 3 darbdienas pirms plānotās ierašanās dienas par to informē tās ostas kompetentās iestādes, kuru tie vēlas izmantot.

2.   Šā panta 1. punktā minētajam paziņojumam pievieno XV pielikuma I daļā iekļauto veidlapu, kuras A daļa ir pienācīgi aizpildīta, ievērojot turpmāk norādīto:

3.   Ostas dalībvalsts tūlīt pārsūta 2. punktā minētās veidlapas kopiju zvejas kuģa karoga dalībvalstij un kuģu, no kuriem pārkrauj, karoga valstij vai valstīm, ja zvejas kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās.

52. pants

Atļauja izkraut vai pārkraut citā kuģī

1.   Ostas valsts var atļaut izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī tikai tad, ja tā zvejas kuģa karoga valsts, kurš plāno izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vai – ja kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās ārpus ostas — kuģu, no kuriem pārkrauj, karoga valsts vai valstis, atsūtot atpakaļ saskaņā ar 51. panta 3. punktu nosūtītās veidlapas kopiju, kuras B daļa ir pienācīgi aizpildīta, ir apstiprinājušas, ka:

Izkraušanas vai pārkraušanas darbības var uzsākt tikai pēc tam, kad ostas dalībvalsts kompetentās iestādes ir devušas attiecīgu atļauju.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ostas dalībvalsts var atļaut veikt pilnīgu vai daļēju izkraušanu pirms 1. punktā minētā apstiprinājuma saņemšanas, bet šādos gadījumos attiecīgās zivis jāpatur glabāšanā kompetento iestāžu kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemts 1. punktā minētais apstiprinājums. Ja 14 dienās pēc izkraušanas apstiprinājums nav saņemts, ostas dalībvalsts drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem.

3.   Savu lēmumu atļaut vai neatļaut izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī ostas dalībvalsts, nosūtot XV pielikuma I daļā paredzētās veidlapas kopiju ar pienācīgi aizpildītu C daļu, tūlīt paziņo Komisijai un NEAFC sekretāram, ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis ir nozvejotas NEAFC pārvaldības apgabalā.

53. pants

Inspekcijas

1.   Dalībvalstis katru gadu savās ostās inspicē vismaz 15 % no 49. pantā minētajiem trešo valstu zvejas kuģu veiktiem izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī.

2.   Inspekcijas aptver visas izkraušanas vai pārkraušanas uzraudzību un ietver kontrolpārbaudes, kurās salīdzina daudzumus pa sugām, kas ierakstīti iepriekšējā paziņojumā par izkraušanu, ar tiem daudzumiem pa sugām, kas izkrauti vai pārkrauti citā kuģī.

3.   Inspektori veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu kuģa nepamatotu aizkavēšanu un nodrošinātu, ka kuģa darbības traucējumi un neērtības ir minimālas un ka netiek pieļauta zivju kvalitātes pazemināšanās.

54. pants

Inspekcijas ziņojumi

1.   Katru inspekciju dokumentē, aizpildot inspekcijas ziņojumu, kura paraugs iekļauts XV pielikuma II daļā.

2.   Katra inspekcijas ziņojuma kopiju tūlīt nosūta inspicētā kuģa karoga valstij un – ja kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās ārpus ostas — kuģu, no kuriem pārkrauj, karoga valstij vai valstīm, kā arī Komisijai un NEAFC sekretāram, ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis ir nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā.

3.   Katra inspekcijas ziņojuma oriģināleksemplāru vai apliecinātu kopiju pēc pieprasījuma pārsūta inspicētā kuģa karoga valstij.

IX NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO CCAMLR APGABALĀ

1. IEDAĻA

Ierobežojumi un informācijas prasības attiecībā uz kuģi

55. pants

Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi

1.   Specializētā zveja, kurā zvejo XIII pielikumā norādīto sugu zivis, ir aizliegta minētajā pielikumā norādītajās zonās un periodos.

2.   Jauna veida zvejai un izpētes zvejai XIV pielikumā noteiktos nozvejas un piezvejas limitus piemēro minētajā pielikumā norādītajos apakšapgabalos.

56. pants

Informācijas prasības kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā

1.   Papildus Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. panta 2. punktā noteiktajām informācijas prasībām attiecībā uz atļauju saņēmušajiem kuģiem dalībvalstis no 2007. gada 1. augusta attiecībā uz šiem kuģiem paziņo Komisijai šādu informāciju:

2.   Ciktāl iespējams, dalībvalstis no 2007. gada 1. augusta paziņo Komisijai arī šādu informāciju par kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā:

57. pants

Ziņojumi par kuģu pamanīšanu

1.   Ja licencēta zvejas kuģa kapteinis CCAMLR apgabalā pamana zvejas kuģi, viņš par katru šādu gadījumu dokumentē pēc iespējas vairāk informācijas, tostarp šādu informāciju:

2.   Kapteinis pēc iespējas drīz nosūta savai karoga valstij ziņojumu, kurā ietverta 1. punktā minētā informācija. Karoga valsts pārsūta CCAMLR sekretariātam visus ziņojumus, ja saskaņā ar CCAMLR standartiem var uzskatīt, ka pamanītais kuģis iesaistīts nelegālas, neziņotas un neregulētas (NNN) zvejas darbībās.

2. IEDAĻA

Izpētes zveja

58. pants

Piedalīšanās izpētes zvejā

1.   Zvejas kuģi, kas peld ar Spānijas karogu, ir reģistrēti Spānijā un ir pieteikti CCAMLR saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. panta noteikumiem, var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valsts jurisdikcijā, un 58.4.3.b) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valsts jurisdikcijā.

2.   Minētajā 58.4.3a.) un 58.4.3.b) rajonā vienlaikus drīkst zvejot ne vairāk kā viens zvejas kuģis no katras dalībvalsts.

3.   Attiecībā uz 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu kopējās nozvejas un piezvejas limiti vienā apakšapgabalā un vienā rajonā un nozvejas un piezvejas sadalījums starp maza mēroga pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts XIV pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad paziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas limitu, un attiecīgo SSRU slēdz līdz sezonas beigām.

4.   Zveju veic tik lielā ģeogrāfiskā un batimetriskā diapazonā, lai varētu iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks nekā 550 m.

59. pants

Ziņošanas sistēmas

Zvejas kuģi, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, izmanto šādas nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēmas:

60. pants

Īpašas prasības

1.   Šīs regulas 58. pantā minēto izpētes zveju veic saskaņā ar 8. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 600/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija (40), ņemot vērā pasākumus jūras putnu nejaušas bojāejas samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām. Papildus šiem pasākumiem

2.   Uz zvejas kuģiem, kas piedalās izpētes zvejā FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, attiecas šādas papildu prasības:

61. pants

Zvejas rīku iemetiena definīcija

1.   Šajā iedaļā zvejas rīku iemetiens nozīmē vienu vai vairāku jedu izlikšanu vienā vietā. Precīzu iemetiena ģeogrāfisko stāvokli nozvejas un piepūles ziņošanas nolūkos nosaka pēc izliktās āķu jedas vai āķu jedu viduspunkta.

2.   Lai iemetienu uzskatītu par kontroles tralējumu:

62. pants

Pētniecības plāni

Zvejas kuģi, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno pētniecības plānus visās SSRU, kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Pētniecības plānu īsteno šādi:

63. pants

Datu vākšanas plāni

1.   Zvejas kuģi, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno pētniecības plānus visās SSRU, kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Datu vākšanas plānā ietver šādus datus:

2.   Visus 1. punktā minētos datus vāc par katru kontroles tralējumu; jo īpaši mēra visas vienā kontroles tralējumā iegūtās zivis līdz pat 100 zivīm, un no vismaz 30 zivīm paņem paraugus bioloģiskajai analīzei. Ja nozvejotas vairāk nekā 100 zivis, izmanto gadījuma atlases apakšparaugu.

64. pants

Iezīmēšanas programma

1.   Katrs zvejas kuģis, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno iezīmēšanas programmu:

2.   Ilkņzivis, kas ir iezīmētas un atlaistas, neatskaita no nozvejas limitiem.

65. pants

Zinātniskie novērotāji un inspektori

1.   Uz katra zvejas kuģa, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas sistēmu.

2.   Dalībvalsts saskaņā ar piemērojamiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, tostarp noteikumiem, ar ko reglamentē pierādījumu pieņemamību attiecīgās dalībvalsts tiesās, izvērtē atbilstīgi šai sistēmai sniegtos CCAMLR dalībnieka apstiprinātā inspektora ziņojumus un rīkojas tāpat, kā ar savu inspektoru ziņojumiem; gan Līgumslēdzēja puse, gan attiecīgais apstiprinātājs CCAMLR dalībnieks sadarbojas, lai atvieglinātu tiesu procedūras vai citas procedūras, kas izriet no šādiem ziņojumiem.

66. pants

Paziņojumi par nodomu piedalīties krilu zvejā

Dalībvalsts, kas plāno piedalīties krilu zvejā CCAMLR apgabalā, paziņo CCAMLR sekretariātam par savu nodomu ne vēlāk kā četrus mēnešus pirms Komisijas gadskārtējās sanāksmes tieši pirms sezonas, kurā tā plāno zveju.

67. pants

Pagaidu aizliegums veikt dziļjūras zveju ar žaunu tīkliem

1.   CCAMLR apgabalā nolūkos, kas nav zinātniskā pētniecība, aizliegts izmantot žaunu tīklus līdz laikam, kad Zinātniskā komiteja ir izpētījusi un ziņojusi par šā zvejas rīka iespējamo ietekmi un Komisija, pamatojoties uz Zinātniskās komitejas ieteikumu, piekritusi, ka CCAMLR apgabalā var izmantot šo zvejas paņēmienu.

2.   Par žaunu tīklu izmantošanu zinātniskās pētniecības nolūkos ūdeņos, kas ir dziļāki par 100 m, iepriekš jāziņo Zinātniskajai komitejai, un pirms šādas pētniecības uzsākšanas jāsaņem apstiprinājums no Komisijas.

3.   Kuģis, kurš plāno šķērsot CCAMLR apgabalu un uz kura ir žaunu tīkli, par šo nodomu iepriekš paziņo CCAMLR sekretariātam, norādot paredzētos CCAMLR apgabala šķērsošanas datumus. Kuģis, uz kura ir žaunu tīkli un kurš atrodas CCAMLR apgabalā, un kurš iepriekš nav par to paziņojis, pārkāpj šos noteikumus.

68. pants

Pagaidu ierobežojumi attiecībā uz gruntstraļu izmantošanu atklātā jūrā CCAMLR apgabalā 2006./2007. un 2007./2008. gada zvejas sezonā

1.   Gruntstraļu izmantošana atklātā jūrā CCAMLR apgabalā ir aizliegta apgabalos, kuros ir spēkā Komisijas noteikti saglabāšanas pasākumi attiecībā uz gruntstraļu izmantošanu.

2.   Šo ierobežojošo pasākumu nepiemēro gruntstraļu izmantošanai, veicot zinātnisko pētniecību CCAMLR apgabalā.

X NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO SEAFO KONVENCIJAS APGABALĀ

1. IEDAĻA

Atļauju izdošana kuģiem

69. pants

Atļauju izdošana kuģiem

1.   Līdz 2007. gada 1. jūlijam dalībvalstis, ja iespējams, elektroniski iesniedz Komisijai to savu kuģu sarakstu, kuriem, izdodot zvejas atļauju, atļauts zvejot SEAFO konvencijas apgabalā.

2.   Šā panta 1. punkta minēto kuģu īpašnieki ir Kopienas pilsoņi vai juridiskas personas.

3.   Zvejas kuģiem drīkst atļaut zvejot SEAFO konvencijas apgabalā tikai tad, ja tie var izpildīt SEAFO konvencijā noteiktās prasības un pienākumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

4.   Zvejas atļaujas neizsniedz kuģiem, kuri iepriekš bijuši iesaistīti NNN zvejas darbībās, ja vien to jaunie īpašnieki nesniedz adekvātus dokumentārus pierādījumus par to, ka iepriekšējiem īpašniekiem un operatoriem vairs nav juridisku, faktisku vai finansiālu interešu saistībā ar šiem kuģiem, vai ka šie kuģi neatrodas to kontrolē vai ka šie kuģi neveic NNN zveju un nav saistīti ar to.

5.   Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:

6.   Pēc sākotnējā kuģu saraksta sagatavošanas dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai par katru jaunu ierakstu sarakstā, izslēgšanu no tā un/vai visiem grozījumiem, kad veic šādas izmaiņas.

70. pants

Pienākumi atļauju saņēmušiem kuģiem

1.   Kuģi izpilda visus attiecīgos SEAFO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

2.   Uz atļauju saņēmušiem kuģiem glabā derīgus kuģa reģistrācijas sertifikātus un derīgas atļaujas zvejot un/vai pārkraut citā kuģī.

71. pants

Atļauju nesaņēmuši kuģi

1.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai kuģiem, kuri nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā, aizliegtu zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut SEAFO konvencijā ietvertās sugas.

2.   Dalībvalstis nosūta Komisijai visu faktisko informāciju, kas liecina par pamatotiem iemesliem aizdomām, ka kuģis, kurš nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā, SEAFO konvencijas apgabalā ir iesaistīts SEAFO konvencijā ietvertu sugu zvejā un/vai to pārkraušanā citā kuģī.

3.   Dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā iekļautu kuģu īpašnieki nepiedalās zvejas darbībās ko SEAFO konvencijas apgabalā veic kuģi, kas nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā, vai nav saistīti ar šādām zvejas darbībām.

2. IEDAĻA

Pārkrāvumi citā kuģī

72. pants

Aizliegums pārkraušanu citā kuģī veikt jūrā

Dalībvalsts kuģiem, kas peld ar tās karogu, aizliedz jūrā SEAFO konvencijas apgabalā veikt SEAFO konvencijā ietverto sugu īpatņu pārkraušanu citā kuģī.

73. pants

Pārkraušana citā kuģī ostas teritorijā

1.   Kopienas zvejas kuģi, kas SEAFO konvencijas apgabalā zvejo SEAFO konvencijā ietvertās sugas, pārkrauj nozveju citā kuģī SEAFO Līgumslēdzējas puses ostā tikai tad, ja tie iepriekš saņēmuši atļauju no Līgumslēdzējas puses, kuras ostā notiks darbība. Kopienas zvejas kuģiem atļauj veikt pārkraušanu citā kuģī tikai tad, ja tie no karoga dalībvalsts un ostas valsts saņēmuši iepriekšēju atļauju pārkraut citā kuģī.

2.   Dalībvalsts nodrošina, ka tās atļauju saņēmušie zvejas kuģi saņem iepriekšēju atļauju, pirms iesaistās pārkraušanā citā kuģī ostas teritorijā. Dalībvalsts arī nodrošina, ka pārkrāvumi atbilst katra kuģa paziņotajam nozvejas apjomam un pieprasa ziņot par pārkraušanu.

3.   Tā Kopienas zvejas kuģa kapteinis, no kura citā kuģī (turpmāk – “saņēmējkuģis”) pārkrauj SEAFO konvencijas apgabalā iegūtas SEAFO konvencijā ietvertu sugu nozvejas jebkādā apjomā, minētās pārkraušanas laikā informē saņēmējkuģa karoga valsti par attiecīgajām sugām un daudzumiem, pārkraušanas datumu un nozveju vietu un iesniedz savai karoga valstij SEAFO pārkraušanas deklarāciju XVI pielikuma I daļā norādītajā formātā.

4.   Kopienas zvejas kuģa kapteinis ne vēlāk kā 24 stundas iepriekš nosūta tai SEAFO Līgumslēdzējai pusei, kuras ostā notiks pārkraušana citā kuģī, šādu informāciju:

5.   Ja pārkraušana notiek SEAFO Līgumslēdzējas puses ostā, tā Kopienas saņēmējkuģa kapteinis ne vēlāk kā 24 stundas pirms pārkraušanas sākuma un beigām informē ostas valsts kompetentās iestādes par SEAFO konvencijā ietverto sugu nozveju apjomu, kas atrodas uz viņa kuģa, un 24 stundās nosūta šai kompetentajai iestādei SEAFO pārkraušanas deklarāciju.

6.   Kopienas saņēmējkuģa kapteinis 48 stundas pirms izkraušanas iesniedz SEAFO pārkraušanas deklarāciju tās ostas valsts kompetentajām iestādēm, kurā notiks izkraušana.

7.   Katra dalībvalsts veic attiecīgus pasākumus, lai pārbaudītu saņemtās informācijas pareizību un sadarbojas ar karoga valsti, lai nodrošinātu to, ka izkrāvumi atbilst katra kuģa paziņotās nozvejas apjomam.

8.   Katra dalībvalsts, kuras kuģiem SEAFO konvencijas apgabalā atļauts zvejot SEAFO konvencijā ietvertas sugas, līdz 2007. gada 1. jūnijam nosūta Komisijai datus par pārkrāvumiem, ko veikuši kuģi, kuri peld ar tās karogu.

3. IEDAĻA

Saglabāšanas pasākumi apdraudētu dziļjūras biotopu un ekosistēmu pārvaldībai

74. pants

Slēgtie apgabali

Visas zvejas darbības saistībā ar SEAFO konvencijā ietvertām sugām Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegtas turpmāk norādītajos apgabalos:

75. pants

Iepriekšējas zvejas darbības

Dalībvalstis līdz 2007. gada 1. jūnijam turpmāk norādītajā formātā paziņo Komisijai informāciju, kas saistīta ar to zvejas darbībām attiecībā uz SEAFO konvencijā minētajām sugām, kuras 74. pantā minētajos apgabalos veiktas 2004., 2005. un 2006. gadā:

4. IEDAĻA

Pasākumi nejauši noķertu jūras putnuskaita samazināšanai

76. pants

Informācija par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem

Dalībvalstis vāc un līdz 2007. gada 1. jūnijam sniedz Komisijai visu pieejamo informāciju par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem, tostarp par putnu nejaušu noķeršanu, kas notikusi, tās zvejas kuģiem zvejojot SEAFO konvencijā ietvertas sugas.

77. pants

Novēršanas pasākumi

1.   Uz visiem Kopienas kuģiem, kas zvejo uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles, ir un tiek izmantotas putnu atbaidīšanas auklas:

2.   Āķu jedas izliek tikai naktī (t.i., tumsas stundās starp jūras krēslas laikiem (41). Zvejojot ar āķu jedām naktī, izmanto tikai minimālo kuģa apgaismojumu, kas vajadzīgs drošībai.

3.   Apstrādes subproduktu izmešana ir aizliegta zvejas rīka izmešanas vai izlikšanas laikā. Subproduktu izmešana zvejas rīka izcelšanas laikā nav vēlama. Ja iespējams, šāda izmešana jāveic tajā kuģa pusē, kurā netiek izcelts zvejas rīks. Attiecībā uz kuģiem vai zveju, kam nav noteikta prasība paturēt subproduktus uz kuģa, izveido sistēmu, lai āķus atbrīvotu no subproduktiem un zivju galvām pirms to izmešanas. Tīklus tīra pirms iemešanas, lai atbrīvotos no atliekām, kas varētu pievilināt jūras putnus.

4.   Kopienas zvejas kuģi pieņem iemešanas un izcelšanas kārtību, kas samazina laiku, kurā tīkls atrodas uz ūdens virsmas un tā linuma acis ir vaļīgas. Tīkla apkopi, cik vien iespējams, neveic, tīklam atrodoties ūdenī.

5.   Kopienas zvejas kuģus rosina izstrādāt zvejas rīku konstrukcijas, kuras mazinātu iespēju putniem iekļūt tajā tīkla daļā, kurā tie ir visvairāk apdraudēti. Tas var ietvert tīkla atsvaru masas palielināšanu vai peldspējas samazināšanu, lai tīkls nogrimtu ātrāk, vai krāsainu karekļu virkņu vai citu līdzīgu priekšmetu novietošanu virs noteiktām tīkla daļām, kurās putni ir īpaši apdraudēti linuma acs izmēra dēļ.

6.   SEAFO konvencijas apgabalā nav atļauts zvejot Kopienas zvejas kuģiem, kuru konstrukcijā nav paredzētas subproduktu pārstrādes iekārtas vai pietiekama tilpība subproduktu paturēšanai uz kuģa, vai iespēju izmest subproduktus tajā kuģa pusē, kurā nenotiek zvejas rīka izcelšana.

7.   Jāpieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka tos jūras putnus, kas zvejas darbību laikā ir notverti dzīvi, atbrīvotu dzīvus un izņemtu āķus, neapdraudot šo putnu dzīvību.

5. IEDAĻA

Kontrole

78. pants

Kuģu pārvietošanās un nozvejas paziņošana

1.   Zvejas kuģi un zvejas pētniecības kuģi, kuriem atļauts zvejot SEAFO konvencijas apgabalā un kuri iesaistīti zvejā, ziņojumus par ieiešanu, nozveju un iziešanu ar VMS vai citu piemērotu līdzekļu palīdzību nosūta karoga dalībvalsts iestādēm un – pēc karoga valsts pieprasījuma – SEAFO izpildsekretāram.

2.   Ieiešanas ziņojumu nosūta ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms katras ieiešanas SEAFO konvencijas apgabalā, un tajā iekļauj ieiešanas datumu, laiku, kuģa ģeogrāfisko stāvokli un uz kuģa paturēto zivju daudzumu pa sugām (FAO Alfa-3 kods), norādot dzīvsvaru (kg).

3.   Katra kalendārā mēneša beigās sagatavo nozvejas ziņojumu, norādot sugas (FAO Alfa-3 kods) un dzīvsvaru (kg).

4.   Iziešanas ziņojumu sniedz ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms katras iziešanas no SEAFO konvencijas apgabala. Tajā iekļauj iziešanas datumu, laiku, kuģa ģeogrāfisko stāvokli, zvejas dienu skaitu un nozveju pa sugām (FAO Alfa-3 kods), norādot dzīvsvaru (kg), kas iegūta kopš zvejas uzsākšanas SEAFO konvencijas apgabalā vai kopš pēdējā nozvejas ziņojuma.

79. pants

Zinātniska novērošana un informācijas vākšana krājuma novērtēšanas nolūkos

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka uz visiem zvejas kuģiem, kas SEAFO konvencijas apgabalā veic ar SEAFO konvencijā ietvertām sugām saistītas darbības, ir kvalificēti zinātniskie novērotāji.

2.   Dalībvalsts pieprasa, lai 30 dienās no SEAFO konvencijas apgabala atstāšanas tiktu iesniegta informācija, ko novērotāji savākuši attiecībā uz katru kuģi, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu. Datus iesniedz SEAFO Zinātniskās komitejas norādītajā formātā. Dalībvalsts, tiklīdz iespējams, iesniedz Komisijai attiecīgās informācijas kopiju, ņemot vērā vajadzību saglabāt neapkopotu datu konfidencialitāti. Dalībvalsts informācijas kopiju var iesniegt arī SEAFO izpildsekretāram.

3.   Apstiprināti novērotāji iespējami lielu daļu no šajā pantā minētās informācijas savāc un pārbauda, vēlākais, līdz 2007. gada 30. jūnijam.

80. pants

Tādu kuģu pamanīšana, kas nav Līgumslēdzēju pušu kuģi

1.   Zvejas kuģi, kas peld ar dalībvalsts karogu, paziņo savai karoga dalībvalstij informāciju par visām iespējamām zvejas darbībām, ko veic kuģi, kas SEAFO konvencijas apgabalā peld ar karogu, kurš nav Līgumslēdzējas puses karogs. Šajā informācijā, inter alia, ietver:

2.   Dalībvalsts pēc iespējas drīzāk iesniedz Komisijai 1. punktā minēto informāciju. Komisija minēto informāciju pārsūta SEAFO administratīvajam sekretariātam.

XI NODAĻA

NELEGĀLA, NEPAZIŅOTA UN NEREGLAMENTĒTA ZVEJA

81. pants

Ziemeļatlantija

Kuģiem, kas Ziemeļatlantijā ir iesaistīti nelegālā, neziņotā un neregulētā zvejā, piemēro XVII pielikumā izklāstītos pasākumus.

XII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

82. pants

Datu nosūtīšana

Ja dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu un 18. panta 1. punktu nosūta Komisijai datus par nozvejoto krājumu izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

83. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1116/2006.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

84. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Ja CCAMLR teritorijā KPN ir noteikta laikposmam, kas sākas pirms 2007. gada 1. janvāra, 55. pantu piemēro no attiecīgo KPN piemērošanas laikposmu sākuma.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 21. decembris.

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. KORKEAOJA

----

(1)OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

(2)OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

(3)OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.

(4)OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā versija OV L 185, 24.5.2004., 1. lpp.

(5)OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.

(6)OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.

(7)OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1804/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 10. lpp.).

(8)OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3259/94 (OV L 339, 29.12.1994., 11. lpp.).

(9)OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.

(10)OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 448/2005 (OV L 74, 19.3.2005., 5. lpp.).

(11)OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

(12)OV L 171, 6.7.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 813/2004 (OV L 150, 30.4.2004., 32. lpp.).

(13)OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.

(14)OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2166/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.).

(15)OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.).

(16)OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 33. lpp.).

(17)OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2269/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 1. lpp.).

(18)OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.

(19)OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.

(20)OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.

(21)OV L 384, 29.12.2006., 28. lpp.

(22)OV L 199, 21.7.2006., 8. lpp.

(23)OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.

(24)OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.

(25)OV L 29, 1.2.1985., 9. lpp.

(26)OV L 16, 20.1.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2006 (OV L 345, 8.12.2006., 10. lpp.).

(27)OV L 270, 13.11.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(28)OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

(29)OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.

(30)OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.

(31)OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.

(32)OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.

(33)OV L 190, 4.7.1998., 34. lpp.

(34)OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.

(35)OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1799/2006 (OV L 341, 7.12.2006., 26. lpp.).

(36)OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1759 (OV L 335, 1.12.2006., 3. lpp.).

(37)OV L 175, 6.7.1988., 1. lpp.

(38)OV L 121, 12.5.1994., 3. lpp.

(39)OV L 227, 12.8.1981., 22. lpp.

(40)OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.

(41)  Precīzi jūras krēslas laiki attiecīgajam platuma grādam, vietējam laikam un datumam ir noteikti Nautical Almanac tabulās. Visus laikus, gan saistībā ar kuģa darbībām, gan novērotāja ziņojumiem, norāda pēc Griničas laika.

----

I PIELIKUMS

NOZVEJAS LIMITI, KAS PIEMĒROJAMI KOPIENAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTI NOZVEJAS LIMITI, UN TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM KOPIENAS ŪDEŅOS, PA SUGĀM UN APGABALIEM (DZĪVSVARA TONNĀS, JA NAV NORĀDĪTS CITĀDI)

Visus šajā pielikumā noteiktos nozvejas limitus uzskata par kvotām šīs regulas 5. panta nolūkos, un tāpēc uz tiem attiecas Regulā (EK) Nr. 2847/93 un jo īpaši tās 14. un 15. pantā paredzētie noteikumi.

Katram apgabalam zivju krājumi ir uzskaitīti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas nolūkiem turpmāk tabulā norādīta atbilstība starp sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem sugu nosaukumiem.

Turpmāk tabulā norādīta atbilstība starp vispārpieņemtajiem nosaukumiem un nosaukumiem latīņu valodā.

IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES I, II, III, IV zona, ICES V, VI, VII, VIII, IX, X zonas EK ūdeņi, CECAF EK ūdeņi, Franču Gviānas ūdeņi

----

(1)  Eksperimentālās zvejas kvota attiecībā uz tūbīšu sastopamību. Komisija noteiks apstākļus, kādos varēs zvejot ar šīm kvotām. Kamēr šie apstākļi nav noteikti, kvotas nedrīkst izmantot. Eksperimentālās zvejas neizlietotās kvotas var pārnest uz rūpniecisko zveju, ja šādas kvotas ir noteiktas.

(2)  Izņemot ūdeņus līdz 6 jūdžu attālumā no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlendas, Fēras salas un Fūlas.

(3)  Izņemot Dāniju un Apvienoto Karalisti.

(4)  Jāzvejo Ziemeļjūrā.

(5)  Eksperimentālās zvejas kvota attiecībā uz tūbīšu sastopamību. Komisija noteiks apstākļus, kādos varēs zvejot ar šīm kvotām. Kamēr šie apstākļi nav noteikti, kvotas nedrīkst izmantot. Eksperimentālās zvejas neizlietotās kvotas var pārnest uz rūpniecisko zveju, ja šādas kvotas ir noteiktas.

(6)  Noteikts Regulā (EK) Nr. 2015/2006.

(7)  Citu sugu nejauša nozveja 25 % vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta Vb, VI un VII zonā. Tomēr šo procentuālo daļu var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā vietā. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas.

(8)  Ieskaitot jūras līdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdaku nozvejai ir 5 780 tonnas un brosmju nozvejai – 3 400 tonnas, tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.

(9)  Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja.

(10)  Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja.

(11)  Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja.

(12)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm.

(13)  Jāzvejo Skagerakā. Rietumos to norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēses bākai, un dienvidos to norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā.

(14)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par siļķu izkrāvumiem atsevišķi ICES IVa un IVb zonā.

(15)  Var tikt nozvejotas EK ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu iegūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

(16)  Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(17)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar 32 mm vai mazāks par to.

(18)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar 32 mm vai mazāks par to.

(19)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm.

(20)  Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķu krājums Temzas iztekas jūras reģionā zonā, ko ierobežo līnija, kas novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51o56' Z, 1o19.1' A) līdz platumam 51o33'Z un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz Apvienotās Karalistes krasta punktam.

(21)  Līdz 50 % no šīs kvotas var pārcelt uz ICES IVb zonu. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāziņo Komisijai (HER/*04B).

(22)  Attiecas uz siļķu krājumu ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56o00' Z un tajā VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07o00' R un ziemeļiem no 55o00' N, izņemot Klaidu.

(23)  Šī kvota var tikt iegūta tikai ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30' Z.

(24)  Attiecas uz siļķu krājumiem ICES VIa zonā uz dienvidiem no 56o00' Z un uz rietumiem no 07o00' R.

(25)  Klaidas krājums: siļķu krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu.

(26)  VIIa zona ir samazināta par ICES VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonai pievienoto apgabalu, ko ierobežo:

(27)  Šī zona ir palielināta par apgabalu, ko ierobežo

(28)  Lai savāktu informāciju par krājumu stāvokli, pēc apspriešanās ar ZZTEK un Komisijas uzraudzībā laikposmā no 2007. gada 15. aprīļa līdz 2007. gada 15. jūnijam eksperimentālajai zvejai, uz kuģiem atrodoties zinātniskajiem novērotājiem, VIII zonā var izmantot, lielākais, 10 % no Francijas un Spānijas zvejas piepūles (20 Spānijas un 8 Francijas kuģi).

Attiecīgā dalībvalsts reizi 15 dienās iesniedz Komisijai nozvejas pārskatu. Komisija apturēs eksperimentālo zveju, tiklīdz būs savākti pietiekami dati. Pēc tam Komisija, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, pēc vajadzības pieņems šīs regulas 5. panta 5. punktā paredzēto lēmumu,

(29)  Apgabals noteikts šīs regulas 3. panta e) punktā.

(30)  Tikai piezvejai

(31)  Apgabals noteikts šīs regulas 3. panta f) punktā.

(32)  Tikai piezvejai

(33)  Tikai piezvejai

(34)  Var tikt nozvejotas EK ūdeņos. Šajā kvotā iegūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

(35)  Tikai piezvejai

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

(36)  Tikai piezvejai

(37)  Sākotnējā KPN. Galīgo KPN noteiks, ņemot vērā jaunus zinātniskus ieteikumus 2007. gada pirmajā pusē.

(38)  Līdz 5 % var nozvejot ICES VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE).

(39)  Ja tiks pieņemts lēmums atkal atvērt Esmarka mencas zveju, šīs kvotas pārskatīs, no tām atskaitot attieāgu daudzumu rūpnieciskās piezvejas.

(40)  Ja tiks pieņemts lēmums atkal atvērt Norvēģijas mencas zveju, šīs kvotas pārskatīs, no tām atskaitot piemērotu daudzumu rūpnieciskās piezvejas.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

(41)  Ja tiks pieņemts lēmums atkal atvērt Norvēģijas mencas zveju, šīs kvotas pārskatīs, no tām atskaitot piemērotu daudzumu rūpnieciskās piezvejas.

(42)  Ja tiks pieņemts lēmums atkal atvērt Norvēģijas mencas zveju, šīs kvotas pārskatīs, no tām atskaitot piemērotu daudzumu rūpnieciskās piezvejas.

(43)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Šajā kvotā iegūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

(44)  Saskaņā ar kopējo KPN – 50 500 tonnas – heka ziemeļu krājumam.

(45)  Saskaņā ar kopējo KPN – 50 500 tonnas – heka ziemeļu krājumam.

(46)  Saskaņā ar kopējo KPN – 50 500 tonnas – heka ziemeļu krājumam.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

(47)  Saskaņā ar kopējo KPN – 50 500 tonnas – heka ziemeļu krājumam.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

(48)  No kā līdz 61 % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1).

(49)  No kā līdz 9,7 % drīkst nozvejot Farēru ūdeņos.

(50)  Var tikt zvejoti EK ūdeņos II, IVa, VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30'Z, VIb un VII zonā uz rietumiem no 12oR WHB/*8CX34). IVa zonā nedrīkst zvejot vairāk nekā 40 000 tonnas.

(51)  No kā līdz 500 tonnām var būt argentīnas (Argentina spp.).

(52)  Putasu nozveja var ietvert argentīnu (Argentina spp.) nenovēršamu nozveju.

(53)  Var tikt zvejoti EK ūdeņos II, IVa, V, VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30'Z, VIb un VII zonā uz rietumiem no 12oR. Nozveja IVa zonā nepārsniedz 10 875 tonnas.

(54)  No kā līdz 61 % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2).

(55)  Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

(56)  Nozveja IVa zonā nepārsniedz 68 040 tonnas.

(57)  Jāatskaita no Farēru salu nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

(58)  Drīkst zvejot arī VI b zonā. Zvejas IV zonā nedrīkst būt lielāka par 6 750 tonnām.

(59)  Noteikta Regulā (EK) Nr. 2015/2006.

(60)  Jāzvejo ar traļiem: strupdeguna garastu un ogļzivju piezveja jāatskaita no šīs kvotas.

(61)  Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja.

(62)  Noteikts Regulā (EK) Nr. 2015/2006.

(63)  Citu sugu nejauša nozveja 25 % vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta VI un VII zonā. Tomēr šo procentuālo daļu var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā vietā. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas.

(64)  Ieskaitot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdaku nozvejai ir 5 780 tonnas un brosmju nozvejai – 3 400 tonnas, tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.

(65)  Ieskaitot zilās jūras līdakas un brosmes. Var tikt nozvejotas tikai ar āķu jedām VIb un VIa zonā uz ziemeļiem no 56o 30' Z.

(66)  Citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta ICES VIa un VIb zonā. Tomēr šo procentuālo daļu var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā vietā. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI zonā nedrīkst pārsniegt 75 tonnas.

(67)  Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(68)  Apgabalos, kas noteikti šīs regulas 14. panta 3 punktā.

(69)  Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ūdeņos līdz 30 m dziļumam ir aizliegta.

(70)  Apgabals noteikts šīs regulas 3. panta e) punktā.

(71)  Apgabals noteikts šīs regulas 3. panta f) punktā.

(72)  Var tikt zvejotas tikai IV (EK ūdeņi) un IIIa zonā. Šajā kvotā iegūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

(73)  Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst pārsniegt 5 % no nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa.

(74)  No kā 350 tonnas ir iedalītas Norvēģijai, un tās jāzvejo EK ūdeņos ICES IIa un VI zonā. Šo daudzumu ICES VI zonā drīkst zvejot tikai ar āķu jedām.

(75)  Ieskaitot 242 tonnas, kas jāzvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62oZ (MAC/*04-N).

(76)  Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas ir jāatskaita no šo sugu kvotām.

(77)  Jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (pieejas kvota). Šī kvota var tikt iegūta tikai IVa zonā, izņemot 3 000 tonnas, kas var tikt iegūtas IIIa zonā.

(78)  KPN, par ko vienojušās EK, Norvēģija un Farēru salas attiecībā uz ziemeļu apgabalu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

(79)  Var tikt zvejotas tikai ICES IIa, VIa (uz ziemeļiem no 56o30’ Z), IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā.

(80)  No tām pm tonnas var tikt zvejotas EK ūdeņos ICES IVa zonā uz ziemeļiem no 59oZ no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim. Farēru salu kvota 3 290 tonnu apjomā var tikt iegūta ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30'Z visu gadu un/vai ICES VIIe, VIIf, VIIh zonā un/vai ICES IVa zonā.

(81)  KPN, par ko vienojušās EK, Norvēģija un Farēru salas attiecībā uz ziemeļu apgabalu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, turpmāk noteiktajās zonās drīkst zvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem un tikai no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

(82)  Daudzumi, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, var būt līdz 25 % no devējas dalībvalsts kvotas ICES VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.).

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

(83)  Var tikt zvejotas tikai IV zonā.

(84)  Ieskaitot tūbītes.

(85)  Var tikt zvejotas tikai EK ūdeņos ICES IV zonā.

(86)  Šo daudzumu drīkst zvejot tikai ICES IV zonā un IVa zonā uz ziemeļiem no 56o30'Z. Putasu piezveju atskaita no putasu kvotas, kas noteikta ICES VIa, VIb un VII zonai.

(87)  1 832 tonnas var tikt nozvejotas kā siļķes, zvejojot ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 32 mm. Ja siļķu kvota 1 832 tonnu apmērā ir pilnībā apgūta, aizliedz jebkādu zveju ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 32 mm.

(88)  Nozvejas, kas iegūtas kontrolzvejā un kas atbilst 2 % no dalībvalstu izmantotās zvejas piepūles, un kas nepārsniedz 2 500 tonnas, var tikt nozvejotas kā tūbītes.

(89)  Sākotnējā KPN. Galīgo KPN noteiks, ņemot vērā jaunus zinātniskus ieteikumus 2007. gada pirmajā pusē.

(90)  Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst pārsniegt 5 % no nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa.

(91)  Tostarp bara haizivs (Galeorhinus galeuscoelolepis), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calceus), pelēkās īsspuru haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), laternhaizivs (Etmopterus spinax) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) zveja, kas veikta ar āķu jedām. Šīs kvotas var zvejot tikai IV, VI un VII zonās.

(92)  Var tikt zvejotas tikai EK ūdeņos ICES IV zonā.

(93)  Nepārsniedzot kopējo kvotu 2 550 tonnas ICES IV, VIa (uz ziemeļiem no 56o30'Z) VII e, VIIf un VIIh zonā.

(94)  Nepārsniedzot kopējo kvotu 2 550 tonnas ICES IV, VIa (uz ziemeļiem no 56o30'Z) VIIe, VIIf un VIIh zonā.

(95)  No kā ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā nozveju svaru reizina ar koeficientu 1,2.

(96)  Ūdeņi pie Azoru salām.

(97)  No kā ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā nozveju svaru reizina ar koeficientu 1,2.

(98)  Ūdeņi pie Madeiras.

(99)  No kā ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā nozveju svaru reizina ar koeficientu 1,2.

(100)  Ūdeņi pie Kanāriju salām.

(101)  Šo kvotu drīkst izmantot ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30'Z.

(102)  Tikai kā piezveja.

(103)  Ieskaitot nenovēršami piezvejotas stavridas.

(104)  Tikai kā piezveja.

(105)  Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(106)  No tām stavridas ne vairāk kā 400 tonnas.

(107)  Nozvejotas tikai ar āķu jedām, arī makrūrzivis, Mora mora un lielās diegspuru vēdzeles.

(108)  Kvota, ko Norvēģija piešķīrusi Zviedrijai par “citām sugām” parastajā apmērā.

(109)  Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta, attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

(110)  Tikai ICES IIa un IV zonā.

(111)  Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta, attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

(112)  Tikai sīgu piezvejai ICES IV un VIa zonā. Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta.

IB PIELIKUMS

ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJAS OKEĀNS UN GRENLANDE

ICES I, II, V, XII, XIV zona un Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un 1 zonā

----

(1)  Provizoriskas kvotas, kas noteiktas, neskarot KPN, kuru nosaka attiecīgās krasta valstis. Pēc krasta valstu vienošanās Komisija noteiks galīgās kvotas.

(2)  Uz dienvidiem no 63o Z.

(3)  Var zvejot tikai no 1. jūnija. Laikposmā no 1. jūnija līdz 1. oktobrim kvotu var zvejot tikai ar āķu jedām. No 1. oktobra var izmantot gan traļus, gan āķu jedas.

(4)  Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.

(5)  Kopienai pieejamo mencas krājumu piešķiršana Špicbergenā un Lāču salā nekādi neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes nolīguma.

(6)  Var zvejot ne vairāk kā 6 Kopienas kuģi zvejai ar grunts āķu jedām, kas zvejo paltusu. Saistītu sugu nozveju skaita kā daļu no šīs kvotas. Turpmākus noteikumus var ieviest 2007. gadā, pamatojoties uz kopīgu lēmumu, kas pieņemts Apvienotajā komitejā.

(7)  No kā 200 tonnas, ko paredzēts zvejot tikai ar āķu jedām, iedalītas Norvēģijai.

(8)  Iedalītas Norvēģijai, paredzētas zvejot tikai ar āķu jedām.

(9)  No šīs kvotas atskaita strupdeguna garastes un ogļzivju piezveju līdz 1 080 tonnām.

(10)  No kā 3 250 tonnas ir piešķirtas Norvēģijai un 1 150 tonnas – Farēru salām.

(11)  No kā 800 tonnas ir piešķirtas Norvēģijai un 75 tonnas – Farēru salām.

(12)  No kā 800 tonnas ir piešķirtas Norvēģijai un 150 tonnas – Farēru salām.

(13)  Var zvejot arī Norvēģijas ūdeņos IV zonā un starptautiskajos ūdeņos IIa zonā ((MAC/*4N-2A).

(14)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos IVa zonā (MAC/*04A.).

(15)  Līdz 2007. gada 15. jūlijam drīkst nozvejot ne vairāk kā 65 % no kvotas

(16)  Var zvejot arī NAFO pārvaldības apgabala 2. apakšapgabala IF un 3K rajonā, bet to atskaita no ICES V, XII, XIV zonai noteiktās kvotas, nepārsniedzot kopējo kvotu 11 537 tonnas (RED/*N1F3K).

(17)  Tikai kā piezveja.

(18)  Var zvejot tikai ar pelaģisko trali. Var zvejot austrumos vai rietumos. Kvotas var izmantot NEAFC pārvaldības apgabalos ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Grenlandes ziņošanas nosacījumi.

(19)  3 500 tonnas zvejai ar pelaģisko trali ir iedalītas Norvēģijai un 200 tonnas ir iedalītas Farēru salām.

(20)  Tostarp nenovēršams piezveja (mencas piezveja nav atļauta).

(21)  Jāzvejo laikposmā no jūlija līdz decembrim.

(22)  Sākotnējā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Islandi par zveju 2007. gadā.

(23)  Piezveja ir jebkura tādu sugu nozveja, kas neietilpst kuģa mērķa sugu sarakstā, kas norādīts uz licences. Var zvejot austrumos vai rietumos.

(24)  No kurām 120 tonnas strupdeguna garastu ir piešķirtas Norvēģijai.

(25)  Tikai kā piezveja.

(26)  Izņemot to sugu zivis, kam nav komerciālas vērtības.

IC PIELIKUMS

ZIEMEĻRIETUMU ATANTIJA

NAFO apgabals

Visas KPN un ar tām saistītie nosacījumi ir pieņemti NAFO.

----

(1)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 31., 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem.

(2)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 31., 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem.

(3)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 31., 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem.

(4)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 31., 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem.

(5)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 31., 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem.

(6)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 31., 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem.

(7)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 31., 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem.

(8)  Nav noteikta Kopienas daļa, 29 467 tonnas ir pieejamas Kanādai un EK dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

(9)  Jāzvejo laikposmā no 1. jūlija līdz 31. decembrim.

(10)  Lai gan Kopienai ir pieejama kopējā kvota 79 tonnu apmērā, ir nolemts šo apjomu samazināt līdz nullei. Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 31., 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem.

(11)  Informāciju par nozveju, ko kuģi guvuši saskaņā ar šo kvotu, reizi 48 stundās iesniedz karoga dalībvalstij un ar Komisijas starpniecību nosūta NAFO izpildsekretāram.

(12)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 31., 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem.

(13)  Neietverot četrstūra zonu, ko ierobežo šādas koordinātas:

(14)  Jāzvejo laikposmā no 1. janvāra līdz 31. martam, no 1. jūlija līdz 31. decembrim.

(15)  Visas dalībvalstis, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

(16)  Kuģi var zvejot šo krājumu arī 3L rajona četrstūra zonā, ko ierobežo šādas koordinātas:

Zvejojot garneles šajā zonā, kuģiem neatkarīgi no tā, vai tie šķērso vai nešķērso līniju, kas atdala NAFO 3L un 3M rajonu, jāziņo saskaņā ar pielikuma 1.3. punktu Padomes Regulā (EEK) Nr. 189/92 (1992. gada 27. janvāris), kas nosaka zināmu Ziemeļrietumatlantijas Zvejniecības organizācijas pieņemtu kontroles pasākumu piemērošanas noteikumus (OV L 21, 30.1.1992., 4. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1048/97 (OV L 154, 12.6.1997., 1. lpp.).

Turklāt garneļu zveja ir aizliegta no 2007. gada 1. jūnija līdz 2007. gada 31. decembrim apgabalā, kuru ierobežo šādas koordinātas:

(17)  Nepiemēro. Zveju pārvalda, nosakot zvejas piepūles ierobežojumus. Attiecīgās dalībvalstis izdod īpašas zvejas atļaujas to zvejas kuģiem, kas nodarbojas ar šāda veida zveju, un informē Komisiju par šādām atļaujām pirms kuģa darbības sākšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1627/94. Atkāpjoties no minētās regulas 8. panta, atļaujas būs derīgas tikai tad, ja Komisija tās nebūs apstrīdējusi piecu darbdienu laikā pēc paziņojuma.

Katrai dalībvalstij ik mēnesi 25 dienās pēc kalendārā mēneša, kurā veikta nozveja, jāziņo Komisijai par zvejas dienām, kas pavadītas 3M rajonā un apgabalā, kas definēts 1. zemsvītras piezīmē.

(18)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 31., 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem.

(19)  Šai kvotai jāsaskan KPN 5 000 tonnu apmērā, kas noteikta šim krājumam. Pēc KPN apgūšanas tiks apturēta šā krājuma specializēta zveja neatkarīgi no nozvejas apjoma.

ID PIELIKUMS

TĀLU MIGRĒJOŠĀS ZIVIS – visi apgabali

KPN šajā apgabalā ir pieņemta, saskaņojot to ar starptautiskām tunzivs zvejniecības organizācijām, piemēram, ICCAT un IATTC.

----

(1)  Šie skaitļi un ar tiem saistītie nosacījumi ir pagaidu, un Padome tos pārskatīs cik iespējams drīz pēc tam, kad gaidāmajā ICCAT sanāksmē Tokijā 2007. gada 29.-31. janvārīICCAT pieņems KPN piešķīrumu shēmu.

(2)  Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejas veidā.

(3)  Izņemot Spāniju un Portugāli, un tikai piezvejas veidā.

(4)  To Kopienas kuģu skaits, kas zvejo balto tunzivi kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 973/2001 10. panta 1. punktu ir 1 253.

(5)  Zvejas kuģu, kas peld ar dalībvalsts karogu, maksimālā skaita sadalījums starp dalībvalstīm, kurām atļauts zvejot garspuru tunzivi (Germo alalunga) kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 973/2001 10. panta 4. punktu ir šāds:

IE PIELIKUMS

ANTARKTIKA

CCAMLR apgabals

Šīs KPN, ko pieņēmusi CCAMLR, nav iedalītas CCAMLR dalībniekiem, un tāpēc Kopienas daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR sekretariāts, kas ziņos, ja zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apgūšanas dēļ.

----

(1)  KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 15. novembra līdz 2007. gada 14. novembrim. Šā krājuma zveja laikposmā no 2007. gada 1. marta līdz 2007. gada 31. maijam ir ierobežota līdz 1 084 tonnām.

(2)  Šai KPN apgabals, kurā drīkst zvejot, ir FAO 58.5.2. statistiskā rajona daļa, kuru norobežo šāda līkne:

(3)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.

(4)  Šī KPN attiecas uz zveju ar āķu jedām laikposmā no 2007. gada 1. maija līdz 2007. gada 31. augustam un zveju ar murdiem no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.

(5)  Šo KPN piemēro tikai uz rietumiem no 79o20' A. Zveja uz austrumiem no meridiāna šajā zonā ir aizliegta (skatīt XIII pielikumu).

(6)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.

(7)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.

(8)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.

(9)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.

(10)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.

----

II PIELIKUMS

IIA PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR KONKRĒTU KRĀJUMU ATJAUNOŠANU SKAGERAKĀ, KATEGATĀ UN ICES IV, VIA, VIIA, VIID ZONĀ UN ICES IIA ZONAS EK ŪDEŅOS

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.   Darbības joma

Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro Kopienas kuģiem, kuru lielākais garums ir vismaz 10 metri, uz kuriem ir kāds no 4. punktā noteiktajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas Skagerakā, Kategatā un ICES IV, VIa, VIId zonā un ICES Iia zonas EK ūdeņos. Šajā pielikumā norāde uz 2007. gadu nozīmē laikposmu no 2007. gada 1. februāra līdz 2008. gada 31. janvārim.

2.   Ģeogrāfisko apgabalu definīcijas

3.   Apgabalā pavadītas dienas definīcija

Šajā pielikumā diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas kādā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem un ir ārpus ostas. Laiku, no kura sāk skaitīt nepārtraukto laikposmu, nosaka pēc tās dalībvalsts ieskatiem, ar kuras karogu peld attiecīgais kuģis.

4.   Zvejas rīki

ZVEJAS PIEPŪLES IEROBEŽOJUMU ĪSTENOŠANA

5.   Kuģi, uz kuriem attiecas zvejas piepūles ierobežojumi

6.   Darbības ierobežojumi

Dalībvalsts nodrošina, ka zvejas kuģi, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā, pavada kādā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem ne vairāk kā 8. punktā paredzēto dienu skaitu, kad uz šiem kuģiem ir kāds no 4.1. punktā minētiem zvejas rīkiem.

7.   Izņēmumi

Dalībvalsts neatskaita nevienu dienu no apgabalā pavadāmo dienu skaita, kas saskaņā ar šo pielikumu iedalīts kuģiem, kuri peld ar tās karogu, ja kuģis ir bijis šajā apgabalā, taču nav zvejojis, jo tas ir palīdzējis citam kuģim avārijas situācijā, vai, ja kuģis ir bijis apgabalā, taču nav zvejojis, jo pārvadājis ievainotas personas neatliekamās medicīniskās palīdzības sniegšanai. Dalībvalsts vien mēneša laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas iesniedz Komisijai tā pamatojumu un kompetento iestāžu pierādījumus par ārkārtas situāciju.

ZVEJAS KUĢIEM IEDALĪTO DIENU SKAITS, KO TIE PAVADA ĀRPUS OSTAS

8.   Maksimālais dienu skaits

9.   Pārvaldības laikposmi

10.   Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību galīgu pārtraukšanu

11.   Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai novērošanai

12.   Īpaši nosacījumi dienu iedalīšanai

I tabula.

Maksimālais dienu skaits, ko kuģis 2007. gadā var pavadīt apgabalā, izmantojot konkrētus zvejas rīkus

n.a. = neattiecas

APMAIŅA AR ZVEJAS PIEPŪLES PIEŠĶĪRUMIEM

14.   Dienu nodevumi starp zvejas kuģiem, kas peld ar vienas dalībvalsts karogu

15.   Dienu nodevumi starp zvejas kuģiem, kas peld ar dažādu dalībvalstu karogu

Dalībvalstis var atļaut nodot apgabalā pavadāmās dienas tajā pašā pārvaldības laikposmā un tajā pašā apgabalā starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu, ja ir ievēroti 5.1., 5.2., 7. un 14. punkta nosacījumi. Ja dalībvalstis nolemj atļaut šādu nodevumu, tās pirms nodevuma veikšanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodevumu, norādot nodoto dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to saistītās nozvejas kvotas.

ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANA

16.   Paziņošana par zvejas rīkiem

Pirms katra pārvaldības laikposma pirmās dienas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis karoga valsts iestādēm paziņo, kādu zvejas rīku vai rīkus ir paredzēts izmantot gaidāmajā pārvaldības laikposmā. Kamēr nav iesniegts šāds paziņojums, kuģim nav tiesību zvejot 2.1. punktā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos, izmantojot kādu no 4.1. punktā minētajiem zvejas rīkiem.

17.   Vairāku zvejas rīku grupu izmantošana

18.   Reglamentētu un nereglamentētu zvejas rīku apvienota izmantošana

Kuģi, kas vēlas apvienot viena vai vairāku 4.1. punktā minēto zvejas rīku (reglamentēti rīki) izmantošanu ar citu 4.1. punktā neminētu zvejas rīku (nereglamentēti rīki) izmantošanu, nedrīkst ierobežot nereglamentētu rīku izmantošanā. Šādiem kuģiem ir iepriekš jāziņo par reglamentētu zvejas rīku izmantošanu. Ja šāds paziņojums nav iesniegts, uz kuģa nedrīkst atrasties neviens no 4.1. punktā minētiem zvejas rīkiem. Šādiem kuģiem ir jābūt pilnvarotiem un aprīkotiem veikt alternatīvas zvejas darbības ar nereglamentētiem rīkiem.

19.   Aizliegums pārvadāt uz kuģa vairāk par vienu reglamentētu zvejas rīku

AR ZVEJU NESAISTĪTAS DARBĪBAS UN TRANZĪTS

20.   Ar zveju nesaistītas darbības

Jebkurā noteiktajā pārvaldības laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 8. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās darbības veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā uz kuģa nedrīkst būt ne zvejas rīki, ne zivis.

21.   Tranzīts

Kuģim ir atļauts šķērsot apgabalu, ja tam nav zvejas atļaujas šajā apgabalā vai arī kuģis ir pirms tam paziņojis attiecīgām iestādēm par šķērsošanas plāniem. Kamēr kuģis atrodas minētajā apgabalā, uz kuģa esošajiem zvejas rīkiem jābūt piestiprinātiem un sakrautiem saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.

UZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN NOVĒROŠANA

22.   Ziņas par zvejas piepūli

Atkāpjoties no 9. panta Padomes Regulā (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (5), uz tiem kuģiem, kas ir aprīkoti ar kuģu novērošanas sistēmu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantam, neattiecas ziņošanas prasība.

PIENĀKUMS ATTIECĪBĀ UZ KUĢU SATELĪTUZRAUDZĪBAS SISTĒMU

23.   Attiecīgo datu reģistrēšana

Dalībvalstis nodrošina, ka šādus datus, kas saņemti saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2244/2003 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu, reģistrē datorlasāmā formā:

24.   Kontrolpārbaudes

Dalībvalstis pārbauda kuģa žurnālu iesniegšanu un attiecīgu informāciju, kas reģistrēta zvejas žurnālā, izmantojot kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) datus. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē un pēc pieprasījuma dara pieejamas Komisijai.

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

25.   Attiecīgo datu vākšana

Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, par katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas izvērsta 2.1. punktā noteiktajos apgabalos ar velkamajiem zvejas rīkiem, statiskajiem zvejas rīkiem un grunts āķu jedām, un par to zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajos apgabalos izvērsuši kuģi ar dažāda veida zvejas rīkiem.

26.   Attiecīgo datu paziņošana

----

(1)OV L 176, 15.7.2000., 1. lpp.

(2)OV L 222, 17.8.2001., 53. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1581/2004 (OV L 289, 10.9.2004., 6. lpp.).

(3)  Lietoti tikai 4.1. un 8.1. punktā minētie nosaukumi.

(4)  Ja pastāv ierobežojumi, piemēro Regulas (EK) Nr. 850/98 V sadaļu.

(5)OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.

(6)  attiecīgā informācija datu nosūtīšanai ierobežota apjoma formātā.

IIA pielikuma 1. papildinājums

Šā pielikuma 12.1. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas kopija atrodas uz zvejas kuģa.

IIA pielikuma 2. papildinājums

Šā pielikuma 12.1. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas kopija atrodas uz zvejas kuģa.

IIA pielikuma 3. papildinājums

IIB PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR DAŽU DIENVIDU HEKA UN NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIa UN IXa ZONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS LĪCI

1.   Darbības joma

Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro Kopienas kuģiem, kuru lielākais garums ir vismaz 10 metri, uz kuriem ir kāds no 3. punktā noteiktajiem velkamajiem vai statiskajiem zvejas rīkiem, un kuri atrodas VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci. Šajā pielikumā norāde uz 2007. gadu nozīmē laikposmu no 2007. gada 1. februāra līdz 2008. gada 31. janvārim.

2.   Apgabalā pavadītas dienas definīcija

Šajā pielikumā diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas 1. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un ir ārpus ostas. Laiku, no kura sāk skaitīt nepārtraukto laikposmu, nosaka pēc tās dalībvalsts ieskatiem, ar kuras karogu peld attiecīgais kuģis.

3.   Zvejas rīki

Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju.

ZVEJAS PIEPŪLES IEROBEŽOJUMU ĪSTENOŠANA

4.   Kuģi, uz kuriem attiecas zvejas piepūles ierobežojumi

5.   Darbības ierobežojumi

Katra dalībvalsts nodrošina to, lai zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēts Kopienā, atrodas attiecīgajā apgabalā ne ilgāk par 7. punktā norādīto dienu skaitu, kad uz tā ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 3. punktā minētajām grupām.

6.   Izņēmumi

Dalībvalsts neatskaita no kādam kuģim piešķirto dienu skaita nevienu dienu saskaņā ar šo pielikumu, ja kuģis ir bijis ārpus ostas, taču nav zvejojis, ja tas ir palīdzējis citam kuģim avārijas situācijā, vai, ja kuģis ir bijis ārpus ostas, taču nav zvejojis, jo pārvadājis ievainotus kuģa komandas biedrus neatliekamās medicīniskās palīdzības sniegšanai. Dalībvalsts viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas ar šādu pamatojumu ziņo Komisijai par attaisnojošiem iemesliem, pievienojot kompetento iestāžu apstiprinājumu par ārkārtas situāciju.

ZVEJAS KUĢIEM IEDALĪTO APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS

7.   Maksimālais dienu skaits

8.   Pārvaldības laikposmi

9.   Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību galīgu pārtraukšanu

10.   Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai novērošanai

11.   Īpaši nosacījumi dienu iedalīšanai

APMAIŅA AR ZVEJAS PIEPŪLES PIEŠĶĪRUMIEM

12.   Dienu nodevumi starp kuģiem, kas peld ar vienas dalībvalsts karogu

13.   Dienu nodevumi starp zvejas kuģiem, kas peld ar dažādu dalībvalstu karogu

Dalībvalstis var atļaut apgabalos pavadāmās dienas tajā pašā pārvaldības laikposmā un tajā pašā apgabalā nodot starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu, ja ir ievēroti 5.1., 5.2., 6. un 12. punktā paredzētie noteikumi. Ja dalībvalstis nolemj atļaut šādu nodevumu, tās pirms nodevuma veikšanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodevumu, norādot nodoto dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to saistītās nozvejas kvotas.

ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANA

14.   Paziņošana par zvejas rīkiem

15.   Reglamentētu un nereglamentētu zvejas rīku apvienota izmantošana

Kuģi, kas vēlas apvienot viena vai vairāku 3. punktā minēto zvejas rīku grupu (reglamentēti rīku) izmantošanu ar citu 3. punktā neminētu zvejas rīku grupu (nereglamentēti rīki) izmantošanu, neierobežo nereglamentētu rīku izmantošanā. Šādiem kuģiem ir iepriekš jāziņo par reglamentētu zvejas rīku izmantošanu. Ja šāds paziņojums nav iesniegts, uz kuģa nedrīkst atrasties neviens no 3. punktā minētiem zvejas rīkiem. Šādiem kuģiem ir jābūt saņēmušiem atļauju un aprīkotiem veikt alternatīvas zvejas darbības ar nereglamentētiem rīkiem.

TRANZĪTS

16.   Tranzīts

Kuģim ir atļauts šķērsot apgabalu, ja tam nav zvejas atļaujas šajā apgabalā vai arī kuģis pirms tam ir paziņojis attiecīgām iestādēm par šķērsošanas plāniem. Kamēr kuģis atrodas minētajā apgabalā, uz kuģa esošajiem zvejas rīkiem jābūt piestiprinātiem un sakrautiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā paredzētajiem noteikumiem.

UZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN NOVĒROŠANA

17.   Ziņošana par zvejas piepūli

Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pantu piemēro kuģiem, uz kuriem ir šā pielikuma 3. punktā noteiktās zvejas rīku grupas un kas darbojas šā pielikuma 1. punktā noteiktajos apgabalos. Uz kuģiem, kas ir aprīkoti ar kuģu novērošanas sistēmām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantam, neattiecas šīs ziņošanas prasības.

18.   Attiecīgo datu reģistrēšana

Dalībvalstis nodrošina, ka šādus datus, kas saņemti saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2244/2003 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu, reģistrē datorlasāmā formā:

19.   Kontrolpārbaudes

Dalībvalstis pārbauda kuģa žurnālu iesniegšanu un attiecīgu informāciju, kas reģistrēta zvejas žurnālā, izmantojot kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) datus. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē un pēc pieprasījuma dara pieejamas Komisijai.

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

20.   Attiecīgo datu vākšana

Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, par katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas izvērsta 2.1. punktā noteiktajos apgabalos ar velkamajiem zvejas rīkiem un statiskajiem zvejas rīkiem, un par to zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajos apgabalos izvērsuši kuģi ar dažāda veida zvejas rīkiem.

21.   Attiecīgo datu paziņošana

II tabula

Ziņošanas formāts

III tabula

Datu formāts

----

(1)  attiecīgā informācija datu nosūtīšanai ierobežota apjoma formātā.

IIC PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAKARĀ AR LAMANŠA RIETUMDAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIe ZONĀ

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.   Darbības joma

2.   Apgabalā pavadītas dienas definīcija

Šajā pielikumā diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas VIIe zonā un ir ārpus ostas. Laiku, no kura sāk skaitīt nepārtraukto laikposmu, nosaka pēc tās dalībvalsts ieskatiem, ar kuras karogu peld attiecīgais kuģis.

3.   Zvejas rīki

Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju:

ZVEJAS PIEPŪLES IEROBEŽOJUMU ĪSTENOŠANA

4.   kuģi, uz kuriem attiecas zvejas piepūles ierobežojumi

5.   Darbības ierobežojumi

Katra dalībvalsts nodrošina to, lai zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēts Kopienā, atrodas attiecīgajā apgabalā ne ilgāk par 7. punktā norādīto dienu skaitu, kad uz tā ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 3. punktā minētajām grupām.

6.   Izņēmumi

Dalībvalsts neatskaita no kādam kuģim piešķirto dienu skaita nevienu dienu saskaņā ar šo pielikumu, ja kuģis ir bijis ārpus ostas, taču nav zvejojis, ja tas ir palīdzējis citam kuģim avārijas situācijā, vai, ja kuģis ir bijis ārpus ostas, taču nav zvejojis, jo pārvadājis ievainotus kuģa komandas biedrus neatliekamās medicīniskās palīdzības sniegšanai. Dalībvalsts viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas ar šādu pamatojumu ziņo Komisijai par attaisnojošiem iemesliem, pievienojot kompetento iestāžu apstiprinājumu par ārkārtas situāciju.

ZVEJAS KUĢIEM IEDALĪTO APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS

7.   Maksimālais dienu skaits

8.   Pārvaldības laikposmi

9.   Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību galīgu pārtraukšanai

Papildu dienu skaits, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību galīgu pārtraukšanu, tiek saglabāts 2007. gadā.

10.   Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai novērošanai

I tabula

Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu var pavadīt apgabalā, izmantojot konkrētus zvejas rīkus

APMAIŅA AR ZVEJAS PIEPŪLES PIEŠĶĪRUMIEM

11.   Dienu nodevumi starp zvejas kuģiem, kas peld ar dalībvalsts karogu

12.   Dienu nodevumi starp zvejas kuģiem, kas peld ar dažādu dalībvalstu karogu

Dalībvalstis var atļaut apgabalos pavadāmās dienas tajā pašā pārvaldības laikposmā un tajā pašā apgabalā nodot starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu, ja ir ievēroti 5.1., 5.2., 6. un 12. punktā paredzētie noteikumi. Ja dalībvalstis nolemj atļaut šādu nodevumu, tās pirms nodevuma veikšanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodevumu, norādot nodoto dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to saistītās nozvejas kvotas, par ko tās vienojušās.

ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANA

13.   Paziņošana par zvejas rīkiem

Pirms katra pārvaldības laikposma pirmās dienas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis karoga valsts iestādēm paziņo, kādu zvejas rīku vai rīkus ir paredzēts izmantot gaidāmajā pārvaldības laikposmā. Kamēr nav iesniegts šāds paziņojums, kuģim nav tiesību zvejot 1. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, izmantojot kādu no 3. punktā minētām zvejas rīku grupām.

14.   Ar zveju nesaistītas darbības

Jebkurā pārvaldības laikposmā kuģis var veikt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts atbilstīgi 7. punktam iedalīto dienu skaits, ja kuģis laikus paziņo karoga valstij par saviem nodomiem, norādot iecerētās darbības veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā uz kuģa nedrīkst būt ne zvejas rīki, ne zivis.

TRANZĪTS

15.   Tranzīts

Kuģim ir atļauts šķērsot apgabalu tranzītā, ja tam nav zvejas atļaujas šajā apgabalā vai arī kuģis pirms tam ir paziņojis attiecīgām iestādēm par šķērsošanas plāniem. Kamēr kuģis atrodas minētajā apgabalā, uz kuģa esošajiem zvejas rīkiem jābūt piestiprinātiem un sakrautiem saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.

UZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN NOVĒROŠANA

16.   Ziņojumi par zvejas piepūli

Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pants attiecas uz kuģiem, uz kuriem ir 3. punktā noteiktās zvejas rīku grupas un kuri darbojas 1. punktā noteiktajā apgabalā. Šīs prasības par ziņošanu neattiecas uz kuģiem, kuri ir aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantam.

17.   Attiecīgo datu reģistrēšana

Dalībvalstis nodrošina, ka šādus datus, kas saņemti saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2244/2003 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu, reģistrē datorlasāmā formā:

18.   Kontrolpārbaudes

Dalībvalstis pārbauda kuģa žurnālu iesniegšanu un attiecīgu informāciju, kas reģistrēta zvejas žurnālā, izmantojot kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) datus. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē un pēc pieprasījuma dara pieejamas Komisijai.

19.   Alternatīvi kontroles pasākumi

Lai nodrošinātu 16. punktā noteikto saistību ievērošanu, dalībvalstis drīkst īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, kas ir tikpat efektīvi un pārredzami kā šīs ziņošanas saistības. Par šādiem alternatīviem pasākumiem pirms to ieviešanas paziņo Komisijai.

20.   Iepriekšēja paziņošana par pārkraušanu citā kuģī vai izkraušanu

Tāda Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, no kura paredzēts pārkraut citā kuģī jebkādu uz tā paturētu daudzumu vai izkraut to kādas trešās valsts ostā vai izkraušanas vietā, vismaz 24 stundas pirms pārkraušanas citā kuģī vai izkraušanas trešā valstī kuģa karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm sniedz informāciju, kas minēta Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b pantā.

21.   Pielaides robeža, novērtējot daudzumus reģistrēšanai zvejas žurnālā

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, pieļaujamā pielaides robeža, novērtējot to zivju daudzumu kilogramos, ko patur uz 16. punktā minētajiem kuģiem, var būt 8 % no zvejas žurnāla datiem. Ja Kopienas tiesību aktos nav noteikti konversijas koeficienti, piemēro tās dalībvalsts konversijas koeficientu, ar kuras karogu peld attiecīgais kuģis.

22.   Atsevišķa glabāšana

Ja uz kuģa glabātais jūrasmēļu daudzums ir lielāks par 50 kg, uz zvejas kuģa aizliegts glabāt jūrasmēles jebkādā konteinerā jebkādā daudzumā, jauktā veidā ar citu sugu zivīm vai jūras organismiem. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi palīdz dalībvalstu inspektoriem, lai tie varētu veikt zvejas žurnālā reģistrēto un uz kuģa glabāto jūrasmēļu daudzumu kontrolpārbaudi.

23.   Svēršana

24.   Transports

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, to sugu īpatņu daudzumiem, kuri iegūti kādā no šīs regulas 7. pantā minētajiem zvejas veidiem un kuri pārsniedz 50 kg, un kurus transportē uz vietu, kas nav izkraušanas vai importēšanas vieta, pievieno Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktā minētas deklarācijas eksemplāru par minēto sugu transportējamo daudzumu. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro.

25.   Īpaša uzraudzības programma

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, īpašā uzraudzības programma kādam no 7. pantā minēto krājumu zvejas veidiem var ilgt vairāk nekā divus gadus no programmas spēkā stāšanās dienas.

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

26.   Attiecīgo datu vākšana

Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, par katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas izvērsta 2.1. punktā noteiktajos apgabalos ar velkamajiem zvejas rīkiem un statiskajiem zvejas rīkiem, un par to zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajos apgabalos izvērsuši kuģi ar dažāda veida zvejas rīkiem.

27.   Attiecīgo datu paziņošana

II tabula

Ziņošanas formāts

III tabula

Datu formāts

----

(1)  attiecīgā informācija datu nosūtīšanai ierobežota apjoma formātā.

IID PIELIKUMS

ZVEJAS IESPĒJAS UN ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM, KAS ZVEJO TŪBĪTES ICES IIIA UN IV ZONĀ UN ICES IIA ZONAS EK ŪDEŅOS

----

III PIELIKUMS

PĀREJAS POSMA TEHNISKIE UN KONTROLES PASĀKUMI

A daļa

Ziemeļatlantija, ietverot Ziemeļjūru, Skageraku un Kategatu

1.   Izkraušanas un svēršanas procedūras siļķēm, makrelēm un stavridām ICES I līdz VII zonā

1.1.   Darbības joma

1.2.   Apstiprinātās ostas

1.3.   Ieiešana ostā

1.4.   Izkraušana

1.5.   Zvejas žurnāls

1.6.   Svaigu zivju svēršana

1.7.   Svaigu zivju svēršana pēc transportēšanas

1.8.   Saldētu zivju svēršana

1.9.   Tirdzniecības pavadzīmes un pārņemšanas deklarācijas

1.10.   Svēršanas iekārtas

1.11.   Kompetento iestāžu piekļuve

Kompetentajām iestādēm pastāvīgi ir brīva piekļuve svēršanas sistēmai, svēršanas žurnālam, rakstiskajām deklarācijām un visām telpām, kurās tiek apstrādātas un glabātas zivis.

1.12.   Kontrolpārbaudes

1.13.   Pilna kontrole

1.14.   Dokumenti

2.   Siļķu zveja ICES IIa zonas EK ūdeņos

Aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa siļķes, kas nozvejotas IIa zonas EK ūdeņos laikposmā no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 16. maija līdz 31. decembrim.

3.   Tehniski saglabāšanas pasākumi Skagerakā un Kategatā

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 IV pielikuma, piemēro šā pielikuma 1. papildinājuma noteikumus.

4.   Elektrozveja ICES IVc un IVb zonā

5.   Kāda apgabala slēgšana tūbīšu zvejai ICES IV zonā

6.   Rokolas pikšu zvejas četrstūra zona ICES VI zonā

Visu veidu zveja, izņemot zveja ar āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko ierobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu.

7.   Mencu zvejas aizliegums ICES VI un VII zonā

7.1.   ICES VIa zona

Līdz 2007. gada 31. decembrim ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības apgabalos, ko ierobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

7.2.   ICES VIIf un VIIg zona

No 2007. gada 1. februāra līdz 2007. gada 31. martam ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības šādos ICES taisnstūros: 30E4, 31E4, 32E3. Šo aizliegumu nepiemēro 6 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.

7.3.   Atkāpjoties no 7.1. un 7.2. punkta, noteiktos apgabalos un laikposmos ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot murdus un grozus, ja

7.4.   Atkāpjoties no 7.1. un 7.2. punkta, minētajos punktos norādītajos apgabalos atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 55 mm, ja

8.   Tehniski saglabāšanas pasākumi Īrijas jūrā

9.   Žaunu tīklu un iepinējtīklu izmantošana

10.   Nosacījums zvejai ar konkrētiem velkamiem zvejas rīkiem, kas atļauta Biskajas līcī

Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti 5. panta 2. punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 494/2002 (2002. gada 19. marts), ar ko nosaka tehniskus papildu pasākumus heka krājumu atjaunošanai ICES III, IV, V, VI un VII zonā un ICES VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (3), ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot traļus, bugurvadus un līdzīgus zvejas rīkus, izņemot rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir no 70 līdz 99 mm, apgabalā, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 494/2002 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ja zvejas rīks ir aprīkots ar kvadrātveida linuma acu logu saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumu.

11.   Aizliegums zvejot anšovus ICES VIII zonā un strupdeguna garasti ICES IIIa zonā

12.   Dziļjūras sugu zvejas piepūle

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2347/2002, 2007. gadā piemēro šādus noteikumus.

13.   Pagaidu pasākumi apdraudētu dziļjūras biotopu aizsardzībai

Aizliegts veikt grunts tralēšanu un zveju ar statiskajiem zvejas rīkiem, tostarp ar grunts žaunu tīkliem un āķu jedām, apgabalos, kurus ierobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādus punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu.

B DAĻA

Tālmigrējošas zivis Austrumatlantijā un Vidusjūrā

14.   Zilās tunzivs minimālais izmērs Austrumatlantijā un Vidusjūrā (4)

15.   Lielacu tunzivs minimālais izmērs

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 973/2001 6. panta un IV pielikuma, lielacu tunzivs minimālo izmēru nepiemēro.

16.   Ierobežojumi attiecībā uz atsevišķu kuģu tipu un zvejas rīku izmantošanu

17.   Pasākumi saistībā ar sporta un amatierzvejas darbībām Vidusjūrā

18.   Zilās tunzivs paraugu ņemšanas plāns

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 973/2001 5.a panta, katra dalībvalsts izstrādā paraugu ņemšanas programmu, lai noteiktu nozvejoto noteikta izmēra zilo tunzivju skaitu; jo īpaši programmā paredz, ka izmēru parauga ņemšana sprostos jāveic, ņemot vienu paraugu (=100 īpatņi) uz 100 tonnām dzīvu zivju. Izmēra paraugu ņem zvejas laikā (6) zivju audzētavā saskaņā ar ICCAT II ziņošanas uzdevuma metodoloģiju. Paraugu ņemšana no visiem sprostiem jāveic katras zvejas laikā. Dati par paraugu ņemšanu, kas veikta iepriekšējā gadā, jānosūta ICCAT līdz 2007. gada 1. maijam.

C DAĻA

Austrumatlantija

19.   Centrālatlantijas austrumu daļa

Minimālais izmērs astoņkājiem (Octopus vulgaris), ko zvejo jūras ūdeņos, kuri ir trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā un atrodas CECAF (FAO Zvejniecības komiteja Centrālatlantijas austrumu daļai) reģionā, ir 450 g (ķidāts). Astoņkājus, kuru svars ir mazāks nekā 450 g (ķidāts), nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, netransportē, neuzglabā, nepārdod, neizstāda un nepiedāvā pārdošanai, bet nekavējoties atlaiž jūrā.

D DAĻA

Klusā okeāna austrumdaļa

20.   Zveja ar riņķvadiem Amerikas tropisko tunzivju komisijas (IATTC) pārvaldības apgabalā

E DAĻA

Klusā okeāna austrumu daļa un Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

21.   Tunzivis un garspuru tunzivis Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā

Dalībvalstis nodrošina, ka Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā izvērstā kopējā lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, strīpainās tunzivs un garspuru tunzivs zvejas piepūle nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta zvejniecības partnerības nolīgumos starp Kopienu un minētā reģiona piekrastes valstīm.

22.   Īpaši pasākumi Klusā okeāna austrumu, rietumu un centrālajā daļā

Klusā okeāna austrumu, rietumu un centrālajā daļā seineri, cik vien iespējams, nekavējoties atbrīvo neskartus visus jūras bruņurupučus, haizivis, vējzivis, rajas, dorado un citas sugas, kas nav zvejas mērķsugas. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu dzīvnieku ātru un drošu atlaišanu.

23.   Īpaši pasākumi, ko piemēro jūras bruņurupučiem, kas iepinušies vai ieķērušies zvejas rīkā

Klusā okeāna austrumu, rietumu un centrālajā daļā piemēro šādus īpašos pasākumus:

----

(1)OV L 41, 13.2.2002., 1. lpp.

(2)OV L 56, 2.3.2005., 8. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1805/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 12. lpp.).

(3)OV L 77, 20.3.2002., 8. lpp.

(4)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi ID pielikumā attiecībā uz zilo tunzivi

(5)OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.

(6)  Zivīm, kuras audzē ilgāk par 1 gadu, izveido citas papildu paraugu ņemšanas metodes.

(7)  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

III pielikuma 1. papildinājums

VELKAMIE ZVEJAS RĪKI Skagerakā un Kategatā

Linuma acs izmēru diapazoni, zvejas mērķsugas un nozveju procentuālie apjomi, kas piemērojami, ja izmanto vienu linuma acs izmēru diapazonu

----

(1)  Ja tiek izmantots šis linuma acs izmēra diapazons, saskaņā ar 2. papildinājumu āmim jābūt veidotam no kvadrātveida acu linuma ar šķirotājrestēm.

(2)  Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv no ne vairāk kā 10 % no mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu, sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, plekstveidīgo zivju, makreļu, megrimu, merlangu, gludo plekstu, saidu, Norvēģijas omāru un omāru jauktā veidā.

(3)  Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv no ne vairāk kā 50 % no mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu, sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, plekstveidīgo zivju, siļķu, makreļu, megrimu, merlangu, gludo plekstu, saidu, Norvēģijas omāru un omāru jauktā veidā.

(4)  Nozveja, kas paturēts uz kuģa, sastāv no ne vairāk kā 60 % no mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu, sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, plekstveidīgo zivju, megrimu, merlangu, gludo plekstu, saidu un omāru jauktā veidā.

(5)  No 1. marta līdz 31. oktobrim Skagerakā un no 1. marta līdz 31. jūlijam Kategatā.

(6)  No 1. novembra līdz februāra pēdējai dienai Skagerakā un no 1. augusta līdz februāra pēdējai dienai Kategatā.

(7)  Tikai četru jūdžu attālumā no bāzes līnijas.

(8)  Ārpus četru jūdžu attāluma no bāzes līnijas.

III pielikuma 2. papildinājums

Šķirotājrestu specifikācijas zvejai ar 70 mm trali

III pielikuma 3. papildinājums

Nosacījums zvejai ar konkrētiem velkamiem zvejas rīkiem, kas atļauti ICES III, IV, V, VI, VII un VIII a, b, c, e zonā

----

IV PIELIKUMS

I DAĻA

Licenču un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi Kopienas kuģiem, kas zvejo trešās valsts ūdeņos

II DAĻA

Licenču un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi trešo valstu zvejas kuģiem, kas zvejo Kopienas ūdeņos

III DAĻA

Deklarācija saskaņā ar 25. panta 2. punktu

----

(1)  Šis piešķīrums ir spēkā zvejai ar riņķvadu un trali.

(2)  Jāizvēlas no 11 licencēm makreļu zvejai ar riņķvadu uz dienvidiem no 62o00'N.

(3)  Atbilstīgi 1999. gada Vienošanās protokolam skaitliskie rādītāji specializētajai mencu un pikšu zvejai ir iekļauti skaitliskajos rādītājos zvejas veidam “Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām”

(4)  Šie skaitļi attiecas uz apgabalā esošo kuģu maksimālo skaitu jebkurā laikā.

(5)  Šie skaitļi ir iekļauti rādītājos par “Zveju ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Farēru salu bāzes līnijām”

(6)  Zvejošanai tikai ar āķu jedām un slazdiem vai āķu jedām un tīkliem ar acu izmēru vismaz 100 mm dziļumos, kas lielāki par 30 m (haizivīm). Lai izsniegtu šādu licenci, ir jāpierāda, ka pastāv juridisks līgums starp kuģa īpašnieku, kas piesakās licencei, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānā, un ka tas ietver saistības ar vismaz 75 % no valsts lomiem vai vismaz 50 % haizivju lomiem, ko veic minētais kuģis šajā apvidū, kas tadā veidā nodrošina, ka uzņēmums var tos pārstrādāt.

Minētajam līgumam ir jābūt Francijas iestāžu apstiprinātam, nodrošinot, ka tas ir savienojams ar līguma slēdzēja rūpnīcas pārstrādes jaudu un Francijas Gviānas ekonomiskās attīstības mērķiem. Līguma kopijai ir jābūt pievienotai licences pieteikumam.

Ja minētais apstiprinājums ir noraidīts, Francijas iestādes informē iesaistīto pusi un Komisiju par šādu atteikumu un norāda iemeslus.

----

V PIELIKUMS

I DAĻA

Informācija, kas jāieraksta zvejas žurnālā

Zvejojot zonā, kas plešas 200 jūras jūdzes no Kopienas dalībvalstu krastiem un uz ko attiecas Kopienas zvejas noteikumi, pēc turpmāk minētajiem notikumiem zvejas žurnālā nekavējoties jāieraksta šāda informācija.

Ikreiz pēc nozvejas gūšanas

Ikreiz pēc pārkraušanas uz citu kuģi vai no cita kuģa

Ikreiz pēc izkraušanas Kopienas ostā

Ikreiz pēc informācijas pārraidīšanas Eiropas Kopienu Komisijai

II DAĻA

Zvejas žurnāla paraugs

----

VI PIELIKUMS

KOMISIJAI PĀRRAIDĀMĀ INFORMĀCIJA UN TĀS SNIEGŠANAS KĀRTĪBA

1.   Eiropas Kopienu Komisijai pārraidāmā informācija un pārraižu periodiskums

2.   Ziņošanas formāts

Ja vien nepiemēro 3.3. punktu (skatīt turpmāk), iepriekš 1. punktā paredzēto informāciju pārraida, ievērojot norādītos kodus un datu secību, jo īpaši

Piemērs (ar izdomātiem datiem)

3.   Ziņošanas kārtība

4.   Radio stacijas nosaukums

5.   Sugu apzīmēšanai izmantojamie kodi

6.   Attiecīgā apgabala apzīmēšanai izmantojamais kods

----

(1)  Zvejas reiss ir brauciens, kas sākas brīdī, kad kuģis zvejas nolūkos ienāk 200 jūras jūdžu zonā Kopienas dalībvalstu piekrastē, uz ko attiecas Kopienas zvejniecības noteikumi, un beidzas brīdī, kad kuģis šo zonu pamet.

(2)  m = obligāti

(3)  f = fakultatīvi

(4)  LT, LG: jānosaka kā decimālskaitlis, ar 3 skaitļiem aiz komata; līdz 31.12.2006. turpina lietot LA un LO, datus norādot grādos un minūtēs.

(5)  Fakultatīvi, ja attiecībā uz kuģi veic satelītnovērošanu.

(6)  Zvejas reiss ir brauciens, kas sākas brīdī, kad kuģis zvejas nolūkos ienāk 200 jūras jūdžu zonā Kopienas dalībvalstu piekrastē, uz ko attiecas Kopienas zvejniecības noteikumi, un beidzas brīdī, kad kuģis šo zonu pamet

(7)  LT, LG: jānosaka kā decimālskaitlis, ar 3 skaitļiem aiz komata; līdz 31.12.2006. turpina lietot LA un LO, datus norādot grādos un minūtēs.

(8)  Fakultatīvi, ja attiecībā uz kuģi veic satelītnovērošanu.

(9)  LT, LG: jānosaka kā decimālskaitlis, ar 3 skaitļiem aiz komata; līdz 31.12.2006. turpina lietot LA un LO, datus norādot grādos un minūtēs.

(10)  Fakultatīvi, ja attiecībā uz kuģi veic satelītnovērošanu.

(11)  LT, LG: jānosaka kā decimālskaitlis, ar 3 skaitļiem aiz komata; līdz 31.12.2006. turpina lietot LA un LO, datus norādot grādos un minūtēs.

(12)  Fakultatīvi, ja attiecībā uz kuģi veic satelītnovērošanu.

(13)  Fakultatīvi attiecībā uz saņēmējkuģiem.

----

VII PIELIKUMS

SUGU SARAKSTS

----

(1)  Saskaņā ar ieteikumu, kuru STACRES 1970. gadā pieņēma tās gadskārtējā sanāksmē (ICNAF 1970. gada Sarkanā grāmata, I daļa, 67. lpp.), Urophycis ģintī ietilpstošās Amerikas jūrasvēdzeles statistikas pārskatos apzīmē šādi: a) zivis no 1., 2. un 3. apakšapgabala un 4R, S, T un V rajona uzskata par baltajām Amerikas jūrasvēdzelēm (Urophycis tenuis); b) zivis, kas nozvejotas ar āķu jedām, un zivis, kas garākas par 55 cm (neatkarīgi no to zvejā izmantotā rīka), no 4W un X rajona, 5. apakšapgabala un 6. statistikas apgabala uzskata par baltajām Amerikas jūrasvēdzelēm (Urophycis tenuis); c) izņemot b) punktā paredzēto, pārējās Urophycis ģintī ietilpstošās Amerikas jūrasvēdzeles, kas nozvejotas 4W un X rajonā, 5. apakšapgabalā un 6. statistikas apgabalā, uzskata par sarkanajām Amerikas jūrasvēdzelēm (Urophycis chuss).

----

VIII PIELIKUMS

ATĻAUTIE ĀMJA AUGŠPUSES APVALKI

1.   ICNAF tipa āmja augšpuses apvalks

ICNAF tipa āmja augšpuses apvalks ir taisnstūra formas linuma gabals, kuru bojājumu samazināšanas vai novēršanas nolūkā piestiprina traļa āmja augšējai daļai, un tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

2.   Āmja augšpuses daudzpakāpju plīvurveida apvalks

Āmja augšpuses daudzpakāpju plīvurveida apvalks sastāv no linuma gabaliem, kuriem linuma acu izmērs viscaur un neatkarīgi no tā, vai šie linuma gabali ir slapji vai sausi, nav mazāks par āmja acu izmēru, un tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

POĻU TIPA ĀMJA APVALKS

3.   Lielizmēra linuma acu (modificētais poļu tipa) āmja augšpuses apvalks

Lielizmēra linuma acu āmja augšpuses apvalks sastāv no taisnstūra formas linuma gabala, kas gatavots no tādas pašas auklas kā āmis vai no vienas resnas bezmezglu auklas, ir piestiprināts pie āmja augšpuses aizmugurējās daļas un stiepjas pāri visai āmja augšpusei vai jebkurai tās daļai un kam linuma acu izmērs viscaur ir divreiz lielāks nekā āmim, ja to mēra slapju, un kas pie āmja piestiprināts tikai ar linuma priekšējo, sānu un aizmugurējo malu tā, ka ikviena linuma acs atbilst četrām āmja linuma acīm.

----

IX PIELIKUMS

GARNEĻU TRAĻA SAVIENOJUMA ĶĒDE: NAFO PĀRVALDĪBAS APGABALS

Savienojuma ķēdes ir ķēdes, virves vai ķēdes un virves, kas grunttropi pie zvejas virves vai apakšējās iesējuma virves pievienot var dažādos intervālos. Terminus “zvejas virve” un “apakšējā iesējuma virve” var savstarpēji aizstāt. Dažos kuģos izmanto tikai vienu no tām; citos lieto abas, kā tas parādīts attēlā. Savienojuma ķēdes garumu mēra no tās ķēdes vai stieples centra, kas iet cauri grunttropei (no grunttropes centra), līdz tuvākajai zvejas virves malai.

Pievienotajā attēlā parādīts, kā mērīt savienojuma ķēdes garumu.

----

X PIELIKUMS

ZIVJU MINIMĀLAIS IZMĒRS (1)

----

(1)  Zivs izmērs mencai attiecas uz garumu līdz astes spuras sazarojumu vietai, pārējām sugām – uz visu garumu.

(2)  Mazākais izmērs svaigi sālītām zivīm.

----

XI PIELIKUMS

NOZVEJAS REĢISTRĒŠANA (IERAKSTI ZVEJAS ŽURNĀLĀ)

IERAKSTI ZVEJAS ŽURNĀLĀ

ZVEJAS RĪKU KODI

ZVEJAS KUĢU KODI

----

(1)  Ja vienā un tai pašā 24 stundu periodā izmanto divu vai vairāku veidu zvejas rīkus, šo rīku izmantojumu reģistrē atsevišķi.

(2)  Zivsaimniecības aģentūras var norādīt borta un pakaļgala grunts traļus un borta un pakaļgala pelaģiskos traļus attiecīgi kā OTB-1 un OTB-2 un OTM-1 un OTM-2.

(3)  Arī džigeri.

(4)  Vēsturiskajos datos saglabā kodu LDV (āķu jedas, ko izmanto mazas zvejas laivas).

(5)  Rokas zivju tīkliņi, apņemošie žaunu tīkli, vākšana ar roku, izmantojot vienkāršus rokas instrumentus, un ar niršanas ekipējumu vai bez tā, indes un sprāgstvielas, īpaši apmācīti dzīvnieki, elektrozveja.

----

XII PIELIKUMS

NAFO PĀRVALDĪBAS APGABALS

----

XIII PIELIKUMS

SPECIALIZĒTĀS ZVEJAS AIZLIEGUMS ANTARKTIKAS ŪDEŅU DZĪVO RESURSU SAUDZĒŠANAS KONVENCIJAS (CCAMLR) APGABALĀ

----

(1)  Izņemot zinātniskās pētniecības vajadzībām.

(2)  Izņemot valsts jurisdikcijā esošos ūdeņus (EEZ).

----

XIV PIELIKUMS

NOZVEJAS UN PIEZVEJAS LIMITI ATTIECĪBĀ UZ JAUNA VEIDA ZVEJU UN IZPĒTES ZVEJU CCAMLR APGABALĀ 2006./2007. GADĀ

----

(1)  Nozvejas limitu noteikumi piezvejas sugām maza mēroga pētniecības vienībā (SSRU), kas piemērojami, nepārsniedzot kopējos piezvejas limitus apakšapgabalā.

----

XI PIELIKUMS

I DAĻA

Ostas valsts kontroles veidlapas

OSTAS VALSTS KONTROLES VEIDLAPA – PSC 1

A DAĻA: Aizpilda kuģa kapteinis

B DAĻA: Tikai oficiālai izmantošanai – aizpilda karoga valsts

C DAĻA: Tikai oficiālai izmantošanai – aizpilda karoga valsts

OSTAS VALSTS KONTROLES VEIDLAPA – PSC 2 (5)

A DAĻA: Aizpilda kuģa kapteinis

B DAĻA: Tikai oficiālai izmantošanai – aizpilda karoga valsts

C DAĻA: Tikai oficiālai izmantošanai – aizpilda karoga valsts

II DAĻA

OSTAS VALSTS KONTROLES IETVAROS VEIKTAS INSPEKCIJAS ZIŅOJUMS (PSC 3) (10)

A.   NORĀDES PAR INSPEKCIJU

B.   INSPEKCIJAS DATI

B1.   izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis

B2.   informācija par izkrāvumiem, kas atļauti bez karoga valsts apstiprinājuma

B3.   uz kuģa paturētās zivis

C.   INSPEKCIJAS REZULTĀTI

D.   KAPTEIŅA PIEZĪMES

E.   SADALE

----

(1)  Zvejas kuģi, kam nav piešķirts SJO (Starptautiskās Jūrniecības organizācijas) numurs, norāda ārējās reģistrācijas numuru.

(2)  Vajadzības gadījumā izmanto vienu vai vairākas papildu veidlapas.

(3)FAO Alfa-3 kods.

(4)  Produkta sagatavošanas veids, kā izklāstīts XV pielikuma papildinājumā.

(5)  Par katru kuģi, no kura pārkrauj, aizpilda atsevišķu veidlapu.

(6)  Zvejas kuģi, kam nav piešķirts SJO numurs, norāda ārējās reģistrācijas numuru.

(7)  Vajadzības gadījumā izmanto vienu vai vairākas papildu veidlapas.

(8)FAO Alfa-3 kods.

(9)  Produkta sagatavošanas veids, kā izklāstīts XV pielikuma papildinājumā.

(10)  Ja kuģis iesaistīts pārkraušanas darbībās. Par katru kuģi, no kura pārkrauj, aizpilda atsevišķu veidlapu.

(11)  Zvejas kuģi, kam nav piešķirts SJO numurs, norāda ārējās reģistrācijas numuru.

(12)FAO Alfa-3 kods.

(13)  Produkta sagatavošanas veids, kā izklāstīts XV pielikuma papildinājumā.

(14)  Ja pārkāpumi saistīti ar zivīm, kas nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā, norāda 2006. gada 17. novembrī pieņemtās NEAFC Kontroles un izpildes shēmas attiecīgo pantu.

XV PIELIKUMA papildinājums

Produkti un iepakojums

A.   Produktu veidu kodi

B.   Iepakojuma veids

----

XVI PIELIKUMS

I DAĻA

SEAFO pārkraušanas deklarācija

PĀRKRAUŠANAS DEKLARĀCIJA

1)   Vispārīgs noteikums

Ja veic pārkraušanu citā kuģī, zvejas kuģa kapteinis attiecīgos daudzumus ieraksta pārkraušanas deklarācijā. Pārkraušanas deklarācijas kopiju nodod saņēmējkuģa kapteinim.

2)   Aizpildīšanas kārtība

3)   Kapteiņa pienākumi attiecībā uz izkraušanas deklarāciju un pārkraušanas deklarāciju

Kuģa kapteinis ar saviem iniciāļiem un parakstu apliecina, ka novērtētie daudzumi, kas ierakstīti pārkraušanas deklarācijā, ir pamatoti. Pārkraušanas deklarācijas kopijas glabā vienu gadu.

4)   Sniedzamā informācija

SEAFO pārkraušanas deklarācijas veidlapā saskaņā ar minētās veidlapas zemsvītras piezīmēs norādīto, jānorāda novērtētie, citā kuģī pārkrautie daudzumi pa sugām un attiecībā uz katru reisu.

5)   Datu nosūtīšanas kārtība

Informāciju pārraida ar parasti izmantotu radio staciju palīdzību, sākumā norādot kuģa nosaukumu, radio izsaukuma signālu un ārējās identifikācijas numuru, kā arī kapteiņa vārdu un uzvārdu.

Ja kuģim nav iespējas nosūtīt ziņojumu, to šā kuģa vārdā var nosūtīt cits kuģis, vai arī var izmantot citu metodi.

Kapteinis nodrošina, ka radio stacijām pārraidītā informācija rakstveidā tiek nodota attiecīgajām iestādēm.

II DAĻA

Norādījumi par putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un izmantošanu

2.   Putnu atbaidīšanas auklu konstrukcija

3.   Putnu atbaidīšanas auklu izmantošana

----

XVII PIELIKUMS

Kuģi, kas nodarbojas ar nelegālu, neziņotu un neregulētu zveju Ziemeļu Atlantijā

1.   ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJA

2.   ZIEMEĻRIETUMU ATLANTIJA

XVII pielikuma 1. papildinājums

Kuģi, kuru nodarbošanos ar nelegālu, neziņotu un neregulētu zveju apstiprinājusi NEAFC (NNN kuģi)

----

(1)  Starptautiskā Jūrniecības organizācija.

(2)  Ziņas par kuģa nosaukuma un karoga valsts maiņu, kā arī papildu informācija par šiem kuģiem atrodama NEAFC tīmekļa vietnē www.neafc.org.

XVII pielikuma 2. papildinājums

Kuģi, kuru nodarbošanos ar nelegālu, neziņotu un neregulētu zveju apstiprinājusi NAFO (NNN kuģi)

----

(1)  Starptautiskā Jūrniecības organizācija.

----