# Jurnalul Oficial L 86/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 86 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6320 martie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 86

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6320 martie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/415 al Consiliului din 19 martie 2020 privind punerea în aplicare a articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/416 al Consiliului din 19 martie 2020 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 270/2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Egipt | 3 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (PESC) 2020/417 a Consiliului din 19 martie 2020 privind punerea în aplicare a Deciziei 2010/788/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo | 9 |
| | * | Decizia (PESC) 2020/418 a Consiliului din 19 martie 2020 de modificare a Deciziei 2011/172/PESC privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Egipt | 11 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/415 al Consiliului din 19 martie 2020 privind punerea în aplicare a articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/416 al Consiliului din 19 martie 2020 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 270/2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Egipt

3

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (PESC) 2020/417 a Consiliului din 19 martie 2020 privind punerea în aplicare a Deciziei 2010/788/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo

9

*

Decizia (PESC) 2020/418 a Consiliului din 19 martie 2020 de modificare a Deciziei 2011/172/PESC privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Egipt

11

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 20.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 86/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/415 AL CONSILIULUI

din 19 martie 2020

privind punerea în aplicare a articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 al Consiliului din 18 iulie 2005 de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo (1), în special articolul 9 alineatul (5),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 18 iulie 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 1183/2005. |
| --- | --- |

(1)

La 18 iulie 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 1183/2005.

| (2) | La 25 februarie 2020, Comitetul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, instituit în temeiul Rezoluției 1533 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, a actualizat informațiile referitoare la o persoană căreia i se aplică măsurile restrictive. |
| --- | --- |

(2)

La 25 februarie 2020, Comitetul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, instituit în temeiul Rezoluției 1533 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, a actualizat informațiile referitoare la o persoană căreia i se aplică măsurile restrictive.

| (3) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 se modifică astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 martie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  JO L 193, 23.7.2005, p. 1.

1

---

ANEXĂ

În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005, în partea (a) (Lista persoanelor menționate la articolele 2 și 2a), rândul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„
  16. Ignace MURWANASHYAKA

(alias Dr. Ignace)

Titlu: Dr.

Funcție: Președinte al FDLR

Adresă: Germania (în închisoare)

Data nașterii: 14 mai 1963

Locul nașterii: (a) Butera, Rwanda; (b) Ngoma, Butare, Rwanda

Cetățenie: ruandeză

Data desemnării de către ONU: 1 noiembrie 2005

Alte informații: Decedat în închisoare în Germania, la 16 aprilie 2019. Arestat de autoritățile germane la 17 noiembrie 2009 și condamnat de un tribunal german, la 28 septembrie 2015, pentru conducerea unei grupări teroriste străine și complicitate la crime de război. A primit o sentință de 13 ani de închisoare și s-a aflat în închisoare în Germania din iunie 2016. Reales președinte al FDLR la 29 noiembrie 2014 pentru un mandat de cinci ani. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații suplimentare din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Ignace Murwanashyaka este președintele FDLR, exercitând influență asupra politicilor forțelor FDLR, una dintre grupările armate și milițiile menționate la punctul 20 din Rezoluția 1493 (2003), implicate în trafic de arme, încălcând embargoul asupra armelor. A comunicat prin telefon cu comandanții militari ai FDLR pe teren (inclusiv în timpul masacrului de la Busurungi din mai 2009); a dat ordine înaltului comandament; a fost implicat în coordonarea transferului de arme și muniții către unitățile FDLR și în transmiterea de instrucțiuni de utilizare specifice; a gestionat sume importante de bani, obținute prin vânzarea ilicită a resurselor naturale din zonele aflate sub controlul FDLR. Conform Biroului Reprezentantului Special al Secretarului General al ONU pentru copii și conflictele armate, acesta a fost responsabil cu comanda, în calitate de președinte și comandant militar al FDLR, în ceea ce privește recrutarea și utilizarea copiilor de către FDLR în partea de est a Congo. A fost arestat de autoritățile germane la 17 noiembrie 2009 și condamnat de un tribunal german, la 28 septembrie 2015, pentru conducerea unei grupări teroriste străine și complicitate la crime de război. A primit o sentință de 13 ani de închisoare și s-a aflat în închisoare în Germania din iunie 2016. A fost reales președinte al FDLR la 29 noiembrie 2014 pentru un mandat de cinci ani.”

---

| 20.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 86/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 86/3

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/416 AL CONSILIULUI

din 19 martie 2020

privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 270/2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Egipt

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 270/2011 al Consiliului din 21 martie 2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Egipt (1), în special articolul 12 alineatul (4),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 21 martie 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 270/2011. |
| --- | --- |

(1)

La 21 martie 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 270/2011.

| (2) | În anexa I la Regulamentul (UE) nr. 270/2011, rubricile referitoare la două persoane incluse pe lista din partea A ar trebui să fie modificate, iar informațiile privind dreptul la apărare și dreptul la protecție jurisdicțională efectivă din partea B ar trebui să fie actualizate. |
| --- | --- |

(2)

În anexa I la Regulamentul (UE) nr. 270/2011, rubricile referitoare la două persoane incluse pe lista din partea A ar trebui să fie modificate, iar informațiile privind dreptul la apărare și dreptul la protecție jurisdicțională efectivă din partea B ar trebui să fie actualizate.

| (3) | Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 270/2011 ar trebui să fie modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(3)

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 270/2011 ar trebui să fie modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 270/2011 se modifică astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 martie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  JO L 76, 22.3.2011, p. 4.

1

---

ANEXĂ

I.

| „1. | Mohamed Hosni Elsayed Mubarak | Fost președinte al Republicii Arabe Egipt
  Data nașterii: 4.5.1928
  Sex masculin | Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor proceduri judiciare sau al unui proces de recuperare a activelor desfășurat de autoritățile egiptene în urma unei hotărâri judecătorești definitive în legătură cu însușirea ilegală a unor fonduri de stat, în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției. |
| --- | --- | --- | --- |
| 4. | Heidy Mahmoud Magdy Hussein Rasekh
  (alias Heddy Mohamed Magdy Hussein Rassekh) | Soția domnului Alaa Mohamed Elsayed Mubarak, fiul fostului președinte al Republicii Arabe Egipt
  Data nașterii: 5.10.1971
  Sex feminin | Persoană care face obiectul unor proceduri judiciare sau al unui proces de recuperare a activelor desfășurat de autoritățile egiptene în urma unei hotărâri judecătorești definitive în legătură cu însușirea ilegală a unor fonduri de stat, în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, și asociată cu Alaa Mohamed Hosni Elsayed Mubarak.” |

„1.

Mohamed Hosni Elsayed Mubarak

Fost președinte al Republicii Arabe Egipt

Data nașterii: 4.5.1928

Sex masculin

Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor proceduri judiciare sau al unui proces de recuperare a activelor desfășurat de autoritățile egiptene în urma unei hotărâri judecătorești definitive în legătură cu însușirea ilegală a unor fonduri de stat, în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției.

4.

Heidy Mahmoud Magdy Hussein Rasekh

(alias Heddy Mohamed Magdy Hussein Rassekh)

Soția domnului Alaa Mohamed Elsayed Mubarak, fiul fostului președinte al Republicii Arabe Egipt

Data nașterii: 5.10.1971

Sex feminin

Persoană care face obiectul unor proceduri judiciare sau al unui proces de recuperare a activelor desfășurat de autoritățile egiptene în urma unei hotărâri judecătorești definitive în legătură cu însușirea ilegală a unor fonduri de stat, în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, și asociată cu Alaa Mohamed Hosni Elsayed Mubarak.”

II.

| „B. | Dreptul la apărare și dreptul la protecție jurisdicțională efectivă în temeiul dreptului egiptean:
  Dreptul la apărare și dreptul la protecție jurisdicțională efectivă
  În temeiul articolelor 54, 97 și 98 din Constituția Egiptului, al articolelor 77, 78, 124, 199, 214, 271, 272 și 277 din Legea procedurii penale a Egiptului și al articolelor 93 și 94 din Legea egipteană a avocaturii (Legea nr. 17 din 1983), dreptul egiptean garantează următoarele drepturi:






  — | în cazul tuturor persoanelor fizice suspectate sau învinuite de săvârșirea unei infracțiuni:






  1. | dreptul la controlul jurisdicțional al oricărei legi sau hotărâri administrative; |
| --- | --- | --- | --- |

„B.

Dreptul la apărare și dreptul la protecție jurisdicțională efectivă în temeiul dreptului egiptean:

Dreptul la apărare și dreptul la protecție jurisdicțională efectivă

În temeiul articolelor 54, 97 și 98 din Constituția Egiptului, al articolelor 77, 78, 124, 199, 214, 271, 272 și 277 din Legea procedurii penale a Egiptului și al articolelor 93 și 94 din Legea egipteană a avocaturii (Legea nr. 17 din 1983), dreptul egiptean garantează următoarele drepturi:

—

în cazul tuturor persoanelor fizice suspectate sau învinuite de săvârșirea unei infracțiuni:

1.

dreptul la controlul jurisdicțional al oricărei legi sau hotărâri administrative;

| 2. | dreptul de a se apăra singure sau de fi asistate de un apărător ales de ele și, dacă nu dispun de mijloacele necesare pentru a plăti un apărător, dreptul de a fi asistate în mod gratuit de un avocat din oficiu, atunci când interesele justiției o cer; |
| --- | --- |

2.

dreptul de a se apăra singure sau de fi asistate de un apărător ales de ele și, dacă nu dispun de mijloacele necesare pentru a plăti un apărător, dreptul de a fi asistate în mod gratuit de un avocat din oficiu, atunci când interesele justiției o cer;

| — | în cazul tuturor persoanelor fizice învinuite de săvârșirea unui infracțiuni:






  1. | dreptul de a fi informate, în termenul cel mai scurt, într-o limbă pe care o înțeleg și în detaliu, asupra naturii și temeiului învinuirii care li se aduce; |
| --- | --- | --- |

—

în cazul tuturor persoanelor fizice învinuite de săvârșirea unui infracțiuni:

1.

dreptul de a fi informate, în termenul cel mai scurt, într-o limbă pe care o înțeleg și în detaliu, asupra naturii și temeiului învinuirii care li se aduce;

| 2. | dreptul de a dispune de timpul și de înlesnirile necesare pentru a-și pregăti apărarea; |
| --- | --- |

2.

dreptul de a dispune de timpul și de înlesnirile necesare pentru a-și pregăti apărarea;

| 3. | dreptul de a întreba sau de a solicita audierea martorilor acuzării și de a obține citarea și audierea martorilor apărării în aceleași condiții ca și martorii acuzării; |
| --- | --- |

3.

dreptul de a întreba sau de a solicita audierea martorilor acuzării și de a obține citarea și audierea martorilor apărării în aceleași condiții ca și martorii acuzării;

| 4. | dreptul de a fi asistate în mod gratuit de un interpret dacă nu înțeleg sau nu vorbesc limba folosită de instanță. |
| --- | --- |

4.

dreptul de a fi asistate în mod gratuit de un interpret dacă nu înțeleg sau nu vorbesc limba folosită de instanță.

Aplicarea dreptului la apărare și a dreptului la protecție jurisdicțională efectivă

| 1. | Mohamed Hosni Elsayed Mubarak
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Cauza
  La 27 iunie 2013, domnul Mubarak a fost învinuit, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară respectivă a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Tranzacția judiciară respectivă nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe. |
| --- | --- |

1.

Mohamed Hosni Elsayed Mubarak

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Cauza

La 27 iunie 2013, domnul Mubarak a fost învinuit, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară respectivă a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Tranzacția judiciară respectivă nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe.

| 2. | Suzanne Saleh Thabet
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Thabet și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Thabet și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Thabet nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011. |
| --- | --- |

2.

Suzanne Saleh Thabet

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Thabet și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Thabet și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Thabet nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.

| 3. | Alaa Mohamed Hosni Elsayed Mubarak
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Alaa Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care domnului Alaa Mubarak și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Domnul Alaa Mubarak nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.
  Prima cauză
  Persoana învinuită a fost trimisă, alături de o altă persoană fizică, în judecată (instanța penală de la Cairo) la 30 mai 2012. La 6 iunie 2013, instanța a retrimis cauza la parchetul public, pentru investigații suplimentare. După finalizarea investigațiilor a fost sesizată din nou instanța. La 15 septembrie 2018, instanța penală de la Cairo a pronunțat o hotărâre prin care: (i) solicita comitetului de experți numit de ea să completeze raportul de expertiză pe care îl prezentase în instanță în iulie 2018; (ii) dispunea arestarea persoanelor inculpate; și (iii) cerea trimiterea persoanelor inculpate în fața Comitetului Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate, în vederea unei eventuale reconcilieri. Persoanele inculpate au atacat ordinul de arestare, având câștig de cauză, și, ca urmare a unei moțiuni de recuzare a comisiei de judecată, cauza a fost trimisă în alt circuit al instanței penale în vederea reexaminării fondului, această din urmă instanță pronunțând o hotărâre de achitare la 22 februarie 2020. Această hotărâre nu este definitivă, iar parchetul mai poate încă introduce recurs împotriva acesteia.
  A doua cauză
  La 27 iunie 2013, domnul Alaa Mubarak a fost învinuite, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară respectivă a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Tranzacția judiciară respectivă nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe. |
| --- | --- |

3.

Alaa Mohamed Hosni Elsayed Mubarak

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Alaa Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care domnului Alaa Mubarak și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Domnul Alaa Mubarak nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.

Prima cauză

Persoana învinuită a fost trimisă, alături de o altă persoană fizică, în judecată (instanța penală de la Cairo) la 30 mai 2012. La 6 iunie 2013, instanța a retrimis cauza la parchetul public, pentru investigații suplimentare. După finalizarea investigațiilor a fost sesizată din nou instanța. La 15 septembrie 2018, instanța penală de la Cairo a pronunțat o hotărâre prin care: (i) solicita comitetului de experți numit de ea să completeze raportul de expertiză pe care îl prezentase în instanță în iulie 2018; (ii) dispunea arestarea persoanelor inculpate; și (iii) cerea trimiterea persoanelor inculpate în fața Comitetului Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate, în vederea unei eventuale reconcilieri. Persoanele inculpate au atacat ordinul de arestare, având câștig de cauză, și, ca urmare a unei moțiuni de recuzare a comisiei de judecată, cauza a fost trimisă în alt circuit al instanței penale în vederea reexaminării fondului, această din urmă instanță pronunțând o hotărâre de achitare la 22 februarie 2020. Această hotărâre nu este definitivă, iar parchetul mai poate încă introduce recurs împotriva acesteia.

A doua cauză

La 27 iunie 2013, domnul Alaa Mubarak a fost învinuite, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară respectivă a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Tranzacția judiciară respectivă nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe.

| 4. | Heidy Mahmoud Magdy Hussein Rasekh
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Rasekh și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Rasekh și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Rasekh nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011. |
| --- | --- |

4.

Heidy Mahmoud Magdy Hussein Rasekh

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Rasekh și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Rasekh și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Rasekh nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.

| 5. | Gamal Mohamed Hosni Elsayed Mubarak
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Gamal Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care domnului Gamal Mubarak și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Domnul Gamal Mubarak nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.
  Prima cauză
  Domnul Gamal Mubarak a fost trimis, alături de o altă persoană fizică, în judecată (instanța penală de la Cairo) la 30 mai 2012. La 6 iunie 2013, instanța a retrimis cauza la parchetul public, pentru investigații suplimentare. După finalizarea investigațiilor a fost sesizată din nou instanța. La 15 septembrie 2018, instanța penală de la Cairo a pronunțat o hotărâre prin care: (i) solicita comitetului de experți numit de ea să completeze raportul de expertiză pe care îl prezentase în instanță în iulie 2018; (ii) dispunea arestarea persoanelor inculpate; și (iii) cerea trimiterea persoanelor inculpate în fața Comitetului Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate, în vederea unei eventuale reconcilieri. Persoanele inculpate au atacat ordinul de arestare, având câștig de cauză, și, ca urmare a unei moțiuni de recuzare a comisiei de judecată, cauza a fost trimisă în alt circuit al instanței penale în vederea reexaminării fondului, această din urmă instanță pronunțând o hotărâre de achitare la 22 februarie 2020. Această hotărâre nu este definitivă, iar parchetul mai poate încă introduce recurs împotriva acesteia.
  A doua cauză
  La 27 iunie 2013, domnul Gamal Mubarak a fost învinuit, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Această tranzacție nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe. |
| --- | --- |

5.

Gamal Mohamed Hosni Elsayed Mubarak

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Gamal Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care domnului Gamal Mubarak și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Domnul Gamal Mubarak nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.

Prima cauză

Domnul Gamal Mubarak a fost trimis, alături de o altă persoană fizică, în judecată (instanța penală de la Cairo) la 30 mai 2012. La 6 iunie 2013, instanța a retrimis cauza la parchetul public, pentru investigații suplimentare. După finalizarea investigațiilor a fost sesizată din nou instanța. La 15 septembrie 2018, instanța penală de la Cairo a pronunțat o hotărâre prin care: (i) solicita comitetului de experți numit de ea să completeze raportul de expertiză pe care îl prezentase în instanță în iulie 2018; (ii) dispunea arestarea persoanelor inculpate; și (iii) cerea trimiterea persoanelor inculpate în fața Comitetului Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate, în vederea unei eventuale reconcilieri. Persoanele inculpate au atacat ordinul de arestare, având câștig de cauză, și, ca urmare a unei moțiuni de recuzare a comisiei de judecată, cauza a fost trimisă în alt circuit al instanței penale în vederea reexaminării fondului, această din urmă instanță pronunțând o hotărâre de achitare la 22 februarie 2020. Această hotărâre nu este definitivă, iar parchetul mai poate încă introduce recurs împotriva acesteia.

A doua cauză

La 27 iunie 2013, domnul Gamal Mubarak a fost învinuit, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Această tranzacție nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe.

| 6. | Khadiga Mahmoud El Gammal
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Khadiga El Gammal și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Khadiga El Gammal și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna El Gammal nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011. |
| --- | --- |

6.

Khadiga Mahmoud El Gammal

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Khadiga El Gammal și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Khadiga El Gammal și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna El Gammal nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.

| 15. | Mohamed Zohir Mohamed Wahed Garrana
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Garrana și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Cauza
  Investigarea faptelor de însușire ilegală de fonduri sau active publice se află încă în desfășurare. Potrivit constatării Consiliului, nimic nu indică faptul că domnului Garrana nu i s-a respectat dreptul la apărare sau dreptul la protecție jurisdicțională efectivă. |
| --- | --- |

15.

Mohamed Zohir Mohamed Wahed Garrana

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Garrana și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Cauza

Investigarea faptelor de însușire ilegală de fonduri sau active publice se află încă în desfășurare. Potrivit constatării Consiliului, nimic nu indică faptul că domnului Garrana nu i s-a respectat dreptul la apărare sau dreptul la protecție jurisdicțională efectivă.

| 18. | Habib Ibrahim Habib Eladli
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Eladli și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Cauza
  Domnul Eladli a fost trimis de către judecătorul de instrucție în judecată la instanța competentă pentru învinuirea de însușire ilegală de fonduri publice. La 7 februarie 2016, instanța respectivă a hotărât ca activele domnului Eladli, ale soției acestuia și ale fiului minor al acestuia să fie înghețate. În temeiul hotărârii judecătorești în chestiune, procurorul general a emis, la 10 februarie 2016, un ordin de înghețare în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. La 15 aprilie 2017, instanța a condamnat-o pe persoana inculpată. Persoana inculpată a atacat hotărârea la Curtea de Casație, iar aceasta a anulat condamnarea la 11 ianuarie 2018 și a dispus rejudecarea cauzei. La rejudecarea cauzei, persoana inculpată a fost condamnată la plata unei amenzi, la 9 mai 2019. Atât parchetul, cât și domnul Eladli au introdus un recurs împotriva acestei hotărâri la Curtea de Casație. Cauza este încă pendinte în fața curții respective. |
| --- | --- |

18.

Habib Ibrahim Habib Eladli

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Eladli și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Cauza

Domnul Eladli a fost trimis de către judecătorul de instrucție în judecată la instanța competentă pentru învinuirea de însușire ilegală de fonduri publice. La 7 februarie 2016, instanța respectivă a hotărât ca activele domnului Eladli, ale soției acestuia și ale fiului minor al acestuia să fie înghețate. În temeiul hotărârii judecătorești în chestiune, procurorul general a emis, la 10 februarie 2016, un ordin de înghețare în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. La 15 aprilie 2017, instanța a condamnat-o pe persoana inculpată. Persoana inculpată a atacat hotărârea la Curtea de Casație, iar aceasta a anulat condamnarea la 11 ianuarie 2018 și a dispus rejudecarea cauzei. La rejudecarea cauzei, persoana inculpată a fost condamnată la plata unei amenzi, la 9 mai 2019. Atât parchetul, cât și domnul Eladli au introdus un recurs împotriva acestei hotărâri la Curtea de Casație. Cauza este încă pendinte în fața curții respective.

| 19. | Elham Sayed Salem Sharshar
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Sharshar și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  Soțul doamnei Sharshar a fost trimis de către judecătorul de instrucție în fața curții de judecată competente pentru învinuirea de însușire ilegală de fonduri publice. La 7 februarie 2016, instanța menționată a hotărât ca activele soțului său, ale sale proprii și ale fiului lor minor să fie înghețate. În temeiul hotărârii judecătorești în chestiune, procurorul general a emis, la 10 februarie 2016, un ordin de înghețare în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activele lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Sharshar nu a atacat hotărârea instanței.” |
| --- | --- |

19.

Elham Sayed Salem Sharshar

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Sharshar și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

Soțul doamnei Sharshar a fost trimis de către judecătorul de instrucție în fața curții de judecată competente pentru învinuirea de însușire ilegală de fonduri publice. La 7 februarie 2016, instanța menționată a hotărât ca activele soțului său, ale sale proprii și ale fiului lor minor să fie înghețate. În temeiul hotărârii judecătorești în chestiune, procurorul general a emis, la 10 februarie 2016, un ordin de înghețare în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activele lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Sharshar nu a atacat hotărârea instanței.”

---

DECIZII

| 20.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 86/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 86/9

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (PESC) 2020/417 A CONSILIULUI

din 19 martie 2020

privind punerea în aplicare a Deciziei 2010/788/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 31 alineatul (2),

având în vedere Decizia 2010/788/PESC a Consiliului din 20 decembrie 2010 privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo și de abrogare a Poziției comune 2008/369/PESC (1), în special articolul 6,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 20 decembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/788/PESC. |
| --- | --- |

(1)

La 20 decembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/788/PESC.

| (2) | La 25 februarie 2020, Comitetul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, instituit în temeiul Rezoluției 1533 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, a actualizat informațiile referitoare la o persoană căreia i se aplică măsurile restrictive. |
| --- | --- |

(2)

La 25 februarie 2020, Comitetul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, instituit în temeiul Rezoluției 1533 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, a actualizat informațiile referitoare la o persoană căreia i se aplică măsurile restrictive.

| (3) | Prin urmare, anexa I la Decizia 2010/788/PESC ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa I la Decizia 2010/788/PESC ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa I la Decizia 2010/788/PESC se modifică astfel cum se prevede în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 19 martie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  JO L 336, 21.12.2010, p. 30.

1

---

ANEXĂ

În anexa I la Decizia 2010/788/PESC, în partea (a) [Lista persoanelor menționate la articolul 3 alineatul (1)], rândul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„
  16. Ignace MURWANASHYAKA

(alias: dr. Ignace)

Titlu: dr.

Funcție: președinte al FDLR

Adresă: Germania (în închisoare)

Data nașterii: 14 mai 1963

Locul nașterii: (a) Butera, Rwanda; (b) Ngoma, Butare, Rwanda

Cetățenie: ruandeză

Data desemnării de către ONU: 1 noiembrie 2005

Alte informații: Decedat în închisoare în Germania, la 16 aprilie 2019. Arestat de autoritățile germane la 17 noiembrie 2009 și condamnat de un tribunal german, la 28 septembrie 2015, pentru conducerea unei grupări teroriste străine și complicitate la crime de război. A primit o sentință de 13 ani de închisoare și s-a aflat în închisoare în Germania din iunie 2016. Reales președinte al FDLR la 29 noiembrie 2014 pentru un mandat de cinci ani. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals.

Informații suplimentare din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Ignace Murwanashyaka este președintele FDLR, exercitând influență asupra politicilor forțelor FDLR, una dintre grupările armate și milițiile menționate la punctul 20 din Rezoluția 1493 (2003), implicate în trafic de arme, încălcând embargoul asupra armelor. A comunicat prin telefon cu comandanții militari ai FDLR pe teren (inclusiv în timpul masacrului de la Busurungi din mai 2009); a dat ordine înaltului comandament; a fost implicat în coordonarea transferului de arme și muniții către unitățile FDLR și în transmiterea de instrucțiuni de utilizare specifice; a gestionat sume importante de bani, obținute prin vânzarea ilicită a resurselor naturale din zonele aflate sub controlul FDLR. Conform Biroului Reprezentantului Special al Secretarului General al ONU pentru copii și conflictele armate, acesta a fost responsabil cu comanda, în calitate de președinte și comandant militar al FDLR, în ceea ce privește recrutarea și utilizarea copiilor de către FDLR în partea de est a Congo. A fost arestat de autoritățile germane la 17 noiembrie 2009 și condamnat de un tribunal german la 28 septembrie 2015 pentru conducerea unei grupări teroriste străine și complicitate la crime de război. A primit o sentință de 13 ani de închisoare și s-a aflat în închisoare în Germania din iunie 2016. A fost reales președinte al FDLR la 29 noiembrie 2014 pentru un mandat de cinci ani.”

---

| 20.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 86/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 86/11

---

DECIZIA (PESC) 2020/418 A CONSILIULUI

din 19 martie 2020

de modificare a Deciziei 2011/172/PESC privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Egipt

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 21 martie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/172/PESC (1) privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Egipt. |
| --- | --- |

(1)

La 21 martie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/172/PESC (1) privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Egipt.

| (2) | Pe baza unei reexaminări a Deciziei 2011/172/PESC a reieșit că aplicarea măsurilor restrictive respective ar trebui să fie prelungită până la 22 martie 2021, că rubricile referitoare la două persoane incluse pe lista din partea A a anexei ar trebui să fie modificate și că informațiile vizând dreptul la apărare și dreptul la o protecție jurisdicțională efectivă din partea B a anexei ar trebui să fie actualizate. |
| --- | --- |

(2)

Pe baza unei reexaminări a Deciziei 2011/172/PESC a reieșit că aplicarea măsurilor restrictive respective ar trebui să fie prelungită până la 22 martie 2021, că rubricile referitoare la două persoane incluse pe lista din partea A a anexei ar trebui să fie modificate și că informațiile vizând dreptul la apărare și dreptul la o protecție jurisdicțională efectivă din partea B a anexei ar trebui să fie actualizate.

| (3) | Prin urmare, Decizia 2011/172/PESC ar trebui să fie modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Decizia 2011/172/PESC ar trebui să fie modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2011/172/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 5, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Prezenta decizie se aplică până la 22 martie 2021.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 5, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Prezenta decizie se aplică până la 22 martie 2021.”

| 2. | Anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

2.

Anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 19 martie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Decizia 2011/172/PESC a Consiliului din 21 martie 2011 privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Egipt (JO L 76, 22.3.2011, p. 63).

1

---

ANEXĂ

I.

| „1. | Mohamed Hosni Elsayed Mubarak | Fost președinte al Republicii Arabe Egipt
  Data nașterii: 4.5.1928
  Sex masculin | Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor proceduri judiciare sau al unui proces de recuperare a activelor desfășurat de autoritățile egiptene în urma unei hotărâri judecătorești definitive în legătură cu însușirea ilegală a unor fonduri de stat, în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției. |
| --- | --- | --- | --- |
| 4. | Heidy Mahmoud Magdy Hussein Rasekh
  (alias Heddy Mohamed Magdy Hussein Rassekh) | Soția domnului Alaa Mohamed Elsayed Mubarak, fiul fostului președinte al Republicii Arabe Egipt
  Data nașterii: 5.10.1971
  Sex feminin | Persoană care face obiectul unor proceduri judiciare sau al unui proces de recuperare a activelor desfășurat de autoritățile egiptene în urma unei hotărâri judecătorești definitive în legătură cu însușirea ilegală a unor fonduri de stat, în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, și asociată cu Alaa Mohamed Hosni Elsayed Mubarak.” |

„1.

Mohamed Hosni Elsayed Mubarak

Fost președinte al Republicii Arabe Egipt

Data nașterii: 4.5.1928

Sex masculin

Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor proceduri judiciare sau al unui proces de recuperare a activelor desfășurat de autoritățile egiptene în urma unei hotărâri judecătorești definitive în legătură cu însușirea ilegală a unor fonduri de stat, în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției.

4.

Heidy Mahmoud Magdy Hussein Rasekh

(alias Heddy Mohamed Magdy Hussein Rassekh)

Soția domnului Alaa Mohamed Elsayed Mubarak, fiul fostului președinte al Republicii Arabe Egipt

Data nașterii: 5.10.1971

Sex feminin

Persoană care face obiectul unor proceduri judiciare sau al unui proces de recuperare a activelor desfășurat de autoritățile egiptene în urma unei hotărâri judecătorești definitive în legătură cu însușirea ilegală a unor fonduri de stat, în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, și asociată cu Alaa Mohamed Hosni Elsayed Mubarak.”

II.

| „B. | Dreptul la apărare și dreptul la protecție jurisdicțională efectivă în temeiul dreptului egiptean:
  Dreptul la apărare și dreptul la protecție jurisdicțională efectivă
  În temeiul articolelor 54, 97 și 98 din Constituția Egiptului, al articolelor 77, 78, 124, 199, 214, 271, 272 și 277 din Legea procedurii penale a Egiptului și al articolelor 93 și 94 din Legea egipteană a avocaturii (Legea nr. 17 din 1983), dreptul egiptean garantează următoarele drepturi:






  — | în cazul tuturor persoanelor fizice suspectate sau învinuite de săvârșirea unei infracțiuni:






  1. | dreptul la controlul jurisdicțional al oricărei legi sau hotărâri administrative; |
| --- | --- | --- | --- |

„B.

Dreptul la apărare și dreptul la protecție jurisdicțională efectivă în temeiul dreptului egiptean:

Dreptul la apărare și dreptul la protecție jurisdicțională efectivă

În temeiul articolelor 54, 97 și 98 din Constituția Egiptului, al articolelor 77, 78, 124, 199, 214, 271, 272 și 277 din Legea procedurii penale a Egiptului și al articolelor 93 și 94 din Legea egipteană a avocaturii (Legea nr. 17 din 1983), dreptul egiptean garantează următoarele drepturi:

—

în cazul tuturor persoanelor fizice suspectate sau învinuite de săvârșirea unei infracțiuni:

1.

dreptul la controlul jurisdicțional al oricărei legi sau hotărâri administrative;

| 2. | dreptul de a se apăra singure sau de fi asistate de un apărător ales de ele și, dacă nu dispun de mijloacele necesare pentru a plăti un apărător, dreptul de a fi asistate în mod gratuit de un avocat din oficiu, atunci când interesele justiției o cer; |
| --- | --- |

2.

dreptul de a se apăra singure sau de fi asistate de un apărător ales de ele și, dacă nu dispun de mijloacele necesare pentru a plăti un apărător, dreptul de a fi asistate în mod gratuit de un avocat din oficiu, atunci când interesele justiției o cer;

| — | în cazul tuturor persoanelor fizice învinuite de săvârșirea unui infracțiuni:






  1. | dreptul de a fi informate, în termenul cel mai scurt, într-o limbă pe care o înțeleg și în detaliu, asupra naturii și temeiului învinuirii care li se aduce; |
| --- | --- | --- |

—

în cazul tuturor persoanelor fizice învinuite de săvârșirea unui infracțiuni:

1.

dreptul de a fi informate, în termenul cel mai scurt, într-o limbă pe care o înțeleg și în detaliu, asupra naturii și temeiului învinuirii care li se aduce;

| 2. | dreptul de a dispune de timpul și de înlesnirile necesare pentru a-și pregăti apărarea; |
| --- | --- |

2.

dreptul de a dispune de timpul și de înlesnirile necesare pentru a-și pregăti apărarea;

| 3. | dreptul de a întreba sau de a solicita audierea martorilor acuzării și de a obține citarea și audierea martorilor apărării în aceleași condiții ca și martorii acuzării; |
| --- | --- |

3.

dreptul de a întreba sau de a solicita audierea martorilor acuzării și de a obține citarea și audierea martorilor apărării în aceleași condiții ca și martorii acuzării;

| 4. | dreptul de a fi asistate în mod gratuit de un interpret dacă nu înțeleg sau nu vorbesc limba folosită de instanță. |
| --- | --- |

4.

dreptul de a fi asistate în mod gratuit de un interpret dacă nu înțeleg sau nu vorbesc limba folosită de instanță.

Aplicarea dreptului la apărare și a dreptului la protecție jurisdicțională efectivă

| 1. | Mohamed Hosni Elsayed Mubarak
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Cauza
  La 27 iunie 2013, domnul Mubarak a fost învinuit, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară respectivă a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Tranzacția judiciară respectivă nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe. |
| --- | --- |

1.

Mohamed Hosni Elsayed Mubarak

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Cauza

La 27 iunie 2013, domnul Mubarak a fost învinuit, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară respectivă a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Tranzacția judiciară respectivă nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe.

| 2. | Suzanne Saleh Thabet
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Thabet și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Thabet și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Thabet nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011. |
| --- | --- |

2.

Suzanne Saleh Thabet

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Thabet și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Thabet și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Thabet nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.

| 3. | Alaa Mohamed Hosni Elsayed Mubarak
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Alaa Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care domnului Alaa Mubarak și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Domnul Alaa Mubarak nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.
  Prima cauză
  Persoana învinuită a fost trimisă, alături de o altă persoană fizică, în judecată (instanța penală de la Cairo) la 30 mai 2012. La 6 iunie 2013, instanța a retrimis cauza la parchetul public, pentru investigații suplimentare. După finalizarea investigațiilor a fost sesizată din nou instanța. La 15 septembrie 2018, instanța penală de la Cairo a pronunțat o hotărâre prin care: (i) solicita comitetului de experți numit de ea să completeze raportul de expertiză pe care îl prezentase în instanță în iulie 2018; (ii) dispunea arestarea persoanelor inculpate; și (iii) cerea trimiterea persoanelor inculpate în fața Comitetului Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate, în vederea unei eventuale reconcilieri. Persoanele inculpate au atacat ordinul de arestare, având câștig de cauză, și, ca urmare a unei moțiuni de recuzare a comisiei de judecată, cauza a fost trimisă în alt circuit al instanței penale în vederea reexaminării fondului, această din urmă instanță pronunțând o hotărâre de achitare la 22 februarie 2020. Această hotărâre nu este definitivă, iar parchetul mai poate încă introduce recurs împotriva acesteia.
  A doua cauză
  La 27 iunie 2013, domnul Alaa Mubarak a fost învinuite, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară respectivă a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Tranzacția judiciară respectivă nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe. |
| --- | --- |

3.

Alaa Mohamed Hosni Elsayed Mubarak

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Alaa Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care domnului Alaa Mubarak și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Domnul Alaa Mubarak nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.

Prima cauză

Persoana învinuită a fost trimisă, alături de o altă persoană fizică, în judecată (instanța penală de la Cairo) la 30 mai 2012. La 6 iunie 2013, instanța a retrimis cauza la parchetul public, pentru investigații suplimentare. După finalizarea investigațiilor a fost sesizată din nou instanța. La 15 septembrie 2018, instanța penală de la Cairo a pronunțat o hotărâre prin care: (i) solicita comitetului de experți numit de ea să completeze raportul de expertiză pe care îl prezentase în instanță în iulie 2018; (ii) dispunea arestarea persoanelor inculpate; și (iii) cerea trimiterea persoanelor inculpate în fața Comitetului Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate, în vederea unei eventuale reconcilieri. Persoanele inculpate au atacat ordinul de arestare, având câștig de cauză, și, ca urmare a unei moțiuni de recuzare a comisiei de judecată, cauza a fost trimisă în alt circuit al instanței penale în vederea reexaminării fondului, această din urmă instanță pronunțând o hotărâre de achitare la 22 februarie 2020. Această hotărâre nu este definitivă, iar parchetul mai poate încă introduce recurs împotriva acesteia.

A doua cauză

La 27 iunie 2013, domnul Alaa Mubarak a fost învinuite, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară respectivă a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Tranzacția judiciară respectivă nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe.

| 4. | Heidy Mahmoud Magdy Hussein Rasekh
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Rasekh și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Rasekh și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Rasekh nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011. |
| --- | --- |

4.

Heidy Mahmoud Magdy Hussein Rasekh

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Rasekh și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Rasekh și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Rasekh nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.

| 5. | Gamal Mohamed Hosni Elsayed Mubarak
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Gamal Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care domnului Gamal Mubarak și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Domnul Gamal Mubarak nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.
  Prima cauză
  Domnul Gamal Mubarak a fost trimis, alături de o altă persoană fizică, în judecată (instanța penală de la Cairo) la 30 mai 2012. La 6 iunie 2013, instanța a retrimis cauza la parchetul public, pentru investigații suplimentare. După finalizarea investigațiilor a fost sesizată din nou instanța. La 15 septembrie 2018, instanța penală de la Cairo a pronunțat o hotărâre prin care: (i) solicita comitetului de experți numit de ea să completeze raportul de expertiză pe care îl prezentase în instanță în iulie 2018; (ii) dispunea arestarea persoanelor inculpate; și (iii) cerea trimiterea persoanelor inculpate în fața Comitetului Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate, în vederea unei eventuale reconcilieri. Persoanele inculpate au atacat ordinul de arestare, având câștig de cauză, și, ca urmare a unei moțiuni de recuzare a comisiei de judecată, cauza a fost trimisă în alt circuit al instanței penale în vederea reexaminării fondului, această din urmă instanță pronunțând o hotărâre de achitare la 22 februarie 2020. Această hotărâre nu este definitivă, iar parchetul mai poate încă introduce recurs împotriva acesteia.
  A doua cauză
  La 27 iunie 2013, domnul Gamal Mubarak a fost învinuit, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Această tranzacție nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe. |
| --- | --- |

5.

Gamal Mohamed Hosni Elsayed Mubarak

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Gamal Mubarak și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care domnului Gamal Mubarak și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Domnul Gamal Mubarak nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.

Prima cauză

Domnul Gamal Mubarak a fost trimis, alături de o altă persoană fizică, în judecată (instanța penală de la Cairo) la 30 mai 2012. La 6 iunie 2013, instanța a retrimis cauza la parchetul public, pentru investigații suplimentare. După finalizarea investigațiilor a fost sesizată din nou instanța. La 15 septembrie 2018, instanța penală de la Cairo a pronunțat o hotărâre prin care: (i) solicita comitetului de experți numit de ea să completeze raportul de expertiză pe care îl prezentase în instanță în iulie 2018; (ii) dispunea arestarea persoanelor inculpate; și (iii) cerea trimiterea persoanelor inculpate în fața Comitetului Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate, în vederea unei eventuale reconcilieri. Persoanele inculpate au atacat ordinul de arestare, având câștig de cauză, și, ca urmare a unei moțiuni de recuzare a comisiei de judecată, cauza a fost trimisă în alt circuit al instanței penale în vederea reexaminării fondului, această din urmă instanță pronunțând o hotărâre de achitare la 22 februarie 2020. Această hotărâre nu este definitivă, iar parchetul mai poate încă introduce recurs împotriva acesteia.

A doua cauză

La 27 iunie 2013, domnul Gamal Mubarak a fost învinuit, alături de alte două persoane fizice, de însușirea ilegală de fonduri publice, iar la 17 noiembrie 2013 a fost introdusă o acțiune la instanța penală de la Cairo. La 21 mai 2014, instanța menționată le-a condamnat pe cele trei persoane inculpate. Persoanele inculpate au atacat hotărârea la Curtea de Casație. La 13 ianuarie 2015, Curtea de Casație a anulat condamnarea și a dispus rejudecarea procesului. În cadrul rejudecării procesului, la 4 și 29 aprilie 2015, părțile au făcut declarații orale și au prezentat înscrisuri. La 9 mai 2015, instanța penală de la Cairo le-a condamnat pe persoanele inculpate la restituirea fondurilor însușite ilegal și la plata unei amenzi. La 24 mai 2015 s-a introdus un recurs la Curtea de Casație. La 9 ianuarie 2016, Curtea de Casație a confirmat condamnările. La 8 martie 2016, persoanele inculpate au încheiat o tranzacție judiciară în fața Comitetului de experți înființat prin Decretul prim-ministrului nr. 2873 din 2015. Tranzacția judiciară a fost aprobată de Cabinetul de Miniștri la 9 martie 2016. Această tranzacție nu a fost prezentată Curții de Casație în vederea aprobării sale finale de către procurorul general, deoarece Comitetul de experți nu era comitetul competent. Persoanele inculpate au în continuare posibilitatea de a depune o cerere de tranzacție judiciară la comitetul competent, și anume Comitetul Național pentru Recuperarea Activelor din Străinătate. În martie 2019, contravaloarea amenzii a fost recuperată. Suma de restituit este în curs de recuperare prin intermediul cererilor de asistență judiciară reciprocă adresate de autoritățile egiptene către două țări terțe.

| 6. | Khadiga Mahmoud El Gammal
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Khadiga El Gammal și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Khadiga El Gammal și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna El Gammal nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011. |
| --- | --- |

6.

Khadiga Mahmoud El Gammal

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Khadiga El Gammal și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

La 28 februarie 2011, procurorul general a emis, în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului, un ordin prin care doamnei Khadiga El Gammal și altor persoane fizice li se interzicea să dispună de activele și fondurile lor; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. La 8 martie 2011, instanța penală competentă a confirmat ordinul de interdicție. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna El Gammal nu a atacat hotărârea pronunțată la 8 martie 2011.

| 15. | Mohamed Zohir Mohamed Wahed Garrana
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Garrana și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Cauza
  Investigarea faptelor de însușire ilegală de fonduri sau active publice se află încă în desfășurare. Potrivit constatării Consiliului, nimic nu indică faptul că domnului Garrana nu i s-a respectat dreptul la apărare sau dreptul la protecție jurisdicțională efectivă. |
| --- | --- |

15.

Mohamed Zohir Mohamed Wahed Garrana

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Garrana și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Cauza

Investigarea faptelor de însușire ilegală de fonduri sau active publice se află încă în desfășurare. Potrivit constatării Consiliului, nimic nu indică faptul că domnului Garrana nu i s-a respectat dreptul la apărare sau dreptul la protecție jurisdicțională efectivă.

| 18. | Habib Ibrahim Habib Eladli
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Eladli și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Cauza
  Domnul Eladli a fost trimis de către judecătorul de instrucție în judecată la instanța competentă pentru învinuirea de însușire ilegală de fonduri publice. La 7 februarie 2016, instanța respectivă a hotărât ca activele domnului Eladli, ale soției acestuia și ale fiului minor al acestuia să fie înghețate. În temeiul hotărârii judecătorești în chestiune, procurorul general a emis, la 10 februarie 2016, un ordin de înghețare în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. La 15 aprilie 2017, instanța a condamnat-o pe persoana inculpată. Persoana inculpată a atacat hotărârea la Curtea de Casație, iar aceasta a anulat condamnarea la 11 ianuarie 2018 și a dispus rejudecarea cauzei. La rejudecarea cauzei, persoana inculpată a fost condamnată la plata unei amenzi, la 9 mai 2019. Atât parchetul, cât și domnul Eladli au introdus un recurs împotriva acestei hotărâri la Curtea de Casație. Cauza este încă pendinte în fața curții respective. |
| --- | --- |

18.

Habib Ibrahim Habib Eladli

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al domnului Eladli și dreptul acestuia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Cauza

Domnul Eladli a fost trimis de către judecătorul de instrucție în judecată la instanța competentă pentru învinuirea de însușire ilegală de fonduri publice. La 7 februarie 2016, instanța respectivă a hotărât ca activele domnului Eladli, ale soției acestuia și ale fiului minor al acestuia să fie înghețate. În temeiul hotărârii judecătorești în chestiune, procurorul general a emis, la 10 februarie 2016, un ordin de înghețare în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activelor lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. La 15 aprilie 2017, instanța a condamnat-o pe persoana inculpată. Persoana inculpată a atacat hotărârea la Curtea de Casație, iar aceasta a anulat condamnarea la 11 ianuarie 2018 și a dispus rejudecarea cauzei. La rejudecarea cauzei, persoana inculpată a fost condamnată la plata unei amenzi, la 9 mai 2019. Atât parchetul, cât și domnul Eladli au introdus un recurs împotriva acestei hotărâri la Curtea de Casație. Cauza este încă pendinte în fața curții respective.

| 19. | Elham Sayed Salem Sharshar
  Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Sharshar și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:
  Ordinul de înghețare
  Soțul doamnei Sharshar a fost trimis de către judecătorul de instrucție în fața curții de judecată competente pentru învinuirea de însușire ilegală de fonduri publice. La 7 februarie 2016, instanța menționată a hotărât ca activele soțului său, ale sale proprii și ale fiului lor minor să fie înghețate. În temeiul hotărârii judecătorești în chestiune, procurorul general a emis, la 10 februarie 2016, un ordin de înghețare în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activele lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Sharshar nu a atacat hotărârea instanței.” |
| --- | --- |

19.

Elham Sayed Salem Sharshar

Din informațiile cuprinse în dosarul Consiliului reiese că dreptul la apărare al doamnei Sharshar și dreptul acesteia la protecție jurisdicțională efectivă au fost respectate în cadrul procedurii penale pe care s-a bazat Consiliul. Acest fapt este dovedit, în special, prin cele expuse în continuare:

Ordinul de înghețare

Soțul doamnei Sharshar a fost trimis de către judecătorul de instrucție în fața curții de judecată competente pentru învinuirea de însușire ilegală de fonduri publice. La 7 februarie 2016, instanța menționată a hotărât ca activele soțului său, ale sale proprii și ale fiului lor minor să fie înghețate. În temeiul hotărârii judecătorești în chestiune, procurorul general a emis, la 10 februarie 2016, un ordin de înghețare în conformitate cu articolul 208a din Legea procedurii penale a Egiptului; conform legii menționate, procurorul general are dreptul de a interzice persoanei inculpate, soției și copiilor acesteia să dispună de activele lor, dacă există bănuiala că activele respective ar fi ilegale, fiind produsul infracțiunilor săvârșite de persoana inculpată. În temeiul legilor Republicii Arabe Egipt, persoanele inculpate au dreptul de a ataca hotărârea judecătorească care conține ordinul de interdicție la aceeași instanță care a pronunțat hotărârea respectivă. Doamna Sharshar nu a atacat hotărârea instanței.”

---