# Az Európai Unió L 58/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 58 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. február 27. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 58

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. február 27.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2020/261 rendelete (2019. december 19.) a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről szóló 389/2012/EU rendeletnek az elektronikus nyilvántartások tartalma tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Tanács (EU) 2020/262 irányelve (2019. december 19.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (átdolgozás) | 4 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/263 határozata (2020. január 15.) a jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítéséről (átdolgozás) | 43 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2020/261 rendelete (2019. december 19.) a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről szóló 389/2012/EU rendeletnek az elektronikus nyilvántartások tartalma tekintetében történő módosításáról

1

IRÁNYELVEK

*

A Tanács (EU) 2020/262 irányelve (2019. december 19.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (átdolgozás)

4

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/263 határozata (2020. január 15.) a jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítéséről (átdolgozás)

43

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/264 határozata (2019. november 27.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Unió 2020. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről | 49 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/265 határozata (2019. november 27.) a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről | 51 |
| | * | A Tanács (EU, EURATOM) 2020/266 határozata (2020. február 25.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról | 53 |

II   Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/264 határozata (2019. november 27.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Unió 2020. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről

49

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/265 határozata (2019. november 27.) a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről

51

*

A Tanács (EU, EURATOM) 2020/266 határozata (2020. február 25.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

53

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.2.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/1

---

A TANÁCS (EU) 2020/261 RENDELETE

(2019. december 19.)

a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről szóló 389/2012/EU rendeletnek az elektronikus nyilvántartások tartalma tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A 389/2012/EU tanácsi rendelet (3) 19. cikke előírja a tagállamok számára, hogy elektronikus nyilvántartást kell vezetniük az adófelfüggesztéssel jövedéki termékeket szállító gazdasági szereplők és raktárak engedélyeiről. |
| --- | --- |

(1)

A 389/2012/EU tanácsi rendelet (3) 19. cikke előírja a tagállamok számára, hogy elektronikus nyilvántartást kell vezetniük az adófelfüggesztéssel jövedéki termékeket szállító gazdasági szereplők és raktárak engedélyeiről.

| (2) | Az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (4) a számítógépes rendszer (EU) 2020/263 európai parlamenti és tanácsi határozat (5) szerinti használatát – amely jelenleg a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállításának felügyeletére terjed ki – kiterjeszti a valamely tagállam területén szabad forgalomba bocsátott, majd kereskedelmi célból egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek felügyeletére. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (4) a számítógépes rendszer (EU) 2020/263 európai parlamenti és tanácsi határozat (5) szerinti használatát – amely jelenleg a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállításának felügyeletére terjed ki – kiterjeszti a valamely tagállam területén szabad forgalomba bocsátott, majd kereskedelmi célból egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek felügyeletére.

| (3) | A számítógépes rendszer megfelelő működésének a teljes, naprakész és pontos adatok tárolásának biztosítása révén történő lehetővé tétele érdekében módosítani kell a 389/2012/EU rendelet 19. cikkének hatályát, hogy az kiterjedjen a gazdasági szereplők két új kategóriájára: olyan igazolt feladók, akiket nyilvántartásba vettek szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékek feladójaként, valamint olyan igazolt címzettek, akiket nyilvántartásba vettek szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékek címzettjeként. |
| --- | --- |

(3)

A számítógépes rendszer megfelelő működésének a teljes, naprakész és pontos adatok tárolásának biztosítása révén történő lehetővé tétele érdekében módosítani kell a 389/2012/EU rendelet 19. cikkének hatályát, hogy az kiterjedjen a gazdasági szereplők két új kategóriájára: olyan igazolt feladók, akiket nyilvántartásba vettek szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékek feladójaként, valamint olyan igazolt címzettek, akiket nyilvántartásba vettek szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékek címzettjeként.

| (4) | Az (EU) 2020/262 irányelv 22. cikkével összhangban energiatermékek adófelfüggesztéssel, tengeri vagy belvízi útvonalakon történő szállítása esetében a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai engedélyezhetik a feladónak, hogy az említett irányelv 20. cikkének (2) bekezdésében említett elektronikus adminisztratív okmány tervezetében a címzettre vonatkozó adatokat feladáskor kihagyja az okmányból. A 389/2012/EU rendeletnek megfelelően csak valamely adóraktár engedélyese köteles rögzíteni az említett információkat az elektronikus nyilvántartásban. Alapvető fontosságú, hogy a bejegyzett feladó be tudja vezetni az elektronikus nyilvántartásba a címzett adatainak a feladás időpontjában történő kihagyásához való jogára vonatkozó információt. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2020/262 irányelv 22. cikkével összhangban energiatermékek adófelfüggesztéssel, tengeri vagy belvízi útvonalakon történő szállítása esetében a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai engedélyezhetik a feladónak, hogy az említett irányelv 20. cikkének (2) bekezdésében említett elektronikus adminisztratív okmány tervezetében a címzettre vonatkozó adatokat feladáskor kihagyja az okmányból. A 389/2012/EU rendeletnek megfelelően csak valamely adóraktár engedélyese köteles rögzíteni az említett információkat az elektronikus nyilvántartásban. Alapvető fontosságú, hogy a bejegyzett feladó be tudja vezetni az elektronikus nyilvántartásba a címzett adatainak a feladás időpontjában történő kihagyásához való jogára vonatkozó információt.

| (5) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen az elektronikus nyilvántartásnak a szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékeket szállító gazdasági szereplőkre történő kiterjesztését – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a számítógépes rendszer harmonizált működésének biztosítása, valamint a csalás elleni küzdelem elősegítése végett e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(5)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen az elektronikus nyilvántartásnak a szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékeket szállító gazdasági szereplőkre történő kiterjesztését – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a számítógépes rendszer harmonizált működésének biztosítása, valamint a csalás elleni küzdelem elősegítése végett e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (6) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, különösen a személyes adatok védelméhez való jogot. Az e rendeletben meghatározott korlátokra tekintettel az ilyen adatok e rendelet keretében történő kezelése nem lépi túl a tagállamok jogos költségvetési érdekeinek védelme szempontjából szükséges és arányos mértéket. |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, különösen a személyes adatok védelméhez való jogot. Az e rendeletben meghatározott korlátokra tekintettel az ilyen adatok e rendelet keretében történő kezelése nem lépi túl a tagállamok jogos költségvetési érdekeinek védelme szempontjából szükséges és arányos mértéket.

| (7) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor. |
| --- | --- |

(7)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor.

| (8) | Annak érdekében, hogy e rendelet alkalmazásának kezdőnapja összhangban legyen az (EU) 2020/262 irányelv valamely tagállam területén már szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi célból egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek szállítására vonatkozó eljárás automatizálásáról szóló rendelkezései alkalmazásának kezdőnapjával, és hogy a tagállamoknak kellő idejük legyen felkészülni az e rendeletből eredő változásokra, e rendeletet 2023. február 13-tól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy e rendelet alkalmazásának kezdőnapja összhangban legyen az (EU) 2020/262 irányelv valamely tagállam területén már szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi célból egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek szállítására vonatkozó eljárás automatizálásáról szóló rendelkezései alkalmazásának kezdőnapjával, és hogy a tagállamoknak kellő idejük legyen felkészülni az e rendeletből eredő változásokra, e rendeletet 2023. február 13-tól kell alkalmazni.

| (9) | A 389/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

A 389/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 389/2012/EU rendelet 19. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | Az (1) bekezdés a) pontja a következő alpontokkal egészül ki:






  „iv. | az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (*1)3. cikkének 12. pontja szerinti igazolt feladók; |
| --- | --- | --- |

1.

Az (1) bekezdés a) pontja a következő alpontokkal egészül ki:

„iv.

az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (*1)3. cikkének 12. pontja szerinti igazolt feladók;

| v. | az (EU) 2020/262 irányelv 3. cikkének 13. pontja szerinti igazolt címzettek; |
| --- | --- |

v.

az (EU) 2020/262 irányelv 3. cikkének 13. pontja szerinti igazolt címzettek;

(*1)  A Tanács (EU) 2020/262 irányelve (2019. december 19.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 58, 2020.2.27., 4. o.).”;"

| 2. | A (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  a) | az f) és a g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | adóraktár engedélyese esetében az az adóraktár, illetve azoknak az adóraktáraknak a listája, amelyre vagy amelyekre az engedélye vonatkozik, valamint ha ez a tagállami jogszabályok értelmében alkalmazható, annak jelzése, hogy az engedélyes a termékek feladásakor az (EU) 2020/262 irányelv 22. cikkével összhangban nem köteles a címzett adatait feltüntetni, az említett irányelv 23. cikkével összhangban jogosult a termékeket több szállítmányra osztani, vagy engedélyt kapott arra, hogy a jövedéki termékeket az említett irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően közvetlen rendeltetési helyre szállítsa, és annak jelzése, hogy az említett irányelv 35. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban igazolt feladóként vagy igazolt címzettként jár el; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A (2) bekezdés a következőképpen módosul:

a)

az f) és a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„f)

adóraktár engedélyese esetében az az adóraktár, illetve azoknak az adóraktáraknak a listája, amelyre vagy amelyekre az engedélye vonatkozik, valamint ha ez a tagállami jogszabályok értelmében alkalmazható, annak jelzése, hogy az engedélyes a termékek feladásakor az (EU) 2020/262 irányelv 22. cikkével összhangban nem köteles a címzett adatait feltüntetni, az említett irányelv 23. cikkével összhangban jogosult a termékeket több szállítmányra osztani, vagy engedélyt kapott arra, hogy a jövedéki termékeket az említett irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően közvetlen rendeltetési helyre szállítsa, és annak jelzése, hogy az említett irányelv 35. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban igazolt feladóként vagy igazolt címzettként jár el;

| g) | bejegyzett címzett esetében, ha ez a tagállami jogszabályok értelmében alkalmazható, annak jelzése, hogy a címzett engedélyt kapott arra, hogy a jövedéki termékeket az (EU) 2020/262 irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően közvetlen rendeltetési helyre szállítsa, és annak jelzése, hogy az említett irányelv 35. cikkének (7) bekezdésével összhangban igazolt címzettként jár el;”; |
| --- | --- |

g)

bejegyzett címzett esetében, ha ez a tagállami jogszabályok értelmében alkalmazható, annak jelzése, hogy a címzett engedélyt kapott arra, hogy a jövedéki termékeket az (EU) 2020/262 irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően közvetlen rendeltetési helyre szállítsa, és annak jelzése, hogy az említett irányelv 35. cikkének (7) bekezdésével összhangban igazolt címzettként jár el;”;

| b) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „k) | bejegyzett feladó esetében annak jelzése, hogy a feladó engedélyt kapott arra, hogy a termékek feladásakor az (EU) 2020/262 irányelv 22. cikkével összhangban ne tüntesse fel a címzett adatait, és annak jelzése, hogy az említett irányelv 35. cikkének (6) bekezdésével összhangban igazolt feladóként jár el.”. |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„k)

bejegyzett feladó esetében annak jelzése, hogy a feladó engedélyt kapott arra, hogy a termékek feladásakor az (EU) 2020/262 irányelv 22. cikkével összhangban ne tüntesse fel a címzett adatait, és annak jelzése, hogy az említett irányelv 35. cikkének (6) bekezdésével összhangban igazolt feladóként jár el.”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2023. február 13-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. MIKKONEN

---

(1)  A 2018. október 3-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A 2018. október 17-i vélemény (HL C 62., 2019.2.15., 108. o.).

2

(3)  A Tanács 389/2012/EU rendelete (2012. május 2.) a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről és a 2073/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 121., 2012.5.8., 1. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2020/262 irányelve (2019. december 19.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (lásd e Hivatalos Lap 4. oldalát).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/263 határozata (2020. január 15.) a jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítéséről (lásd e Hivatalos Lap 43. oldalát).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

6

---

IRÁNYELVEK

| 2020.2.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/4

---

A TANÁCS (EU) 2020/262 IRÁNYELVE

(2019. december 19.)

a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról

(átdolgozás)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A 2008/118/EK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosítások szükségesek, az irányelvet az átláthatóság érdekében célszerű átdolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/118/EK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosítások szükségesek, az irányelvet az átláthatóság érdekében célszerű átdolgozni.

| (2) | A belső piac megfelelő működésének biztosításához szükséges, hogy a 2008/118/EK irányelv hatálya alá tartozó termékeket terhelő jövedéki adó kivetésének feltételei összehangoltak maradjanak. |
| --- | --- |

(2)

A belső piac megfelelő működésének biztosításához szükséges, hogy a 2008/118/EK irányelv hatálya alá tartozó termékeket terhelő jövedéki adó kivetésének feltételei összehangoltak maradjanak.

| (3) | Helyénvaló meghatározni az ezen irányelv hatálya alá tartozó jövedéki termékeket, és indokolt e célból a 92/83/EGK (4), a 92/84/EGK (5), a 2003/96/EK (6), és a 2011/64/EU tanácsi irányelvre (7) hivatkozni. |
| --- | --- |

(3)

Helyénvaló meghatározni az ezen irányelv hatálya alá tartozó jövedéki termékeket, és indokolt e célból a 92/83/EGK (4), a 92/84/EGK (5), a 2003/96/EK (6), és a 2011/64/EU tanácsi irányelvre (7) hivatkozni.

| (4) | A jövedéki termékeket egyéb, különleges célú közvetett adók is terhelhetik. Ilyen esetekben azonban, valamint annak érdekében, hogy a közvetett adókra vonatkozó uniós szabályok hatékony érvényesülése ne kerüljön veszélybe, a tagállamoknak meg kell felelniük az említett szabályok egyes lényeges elemeinek. |
| --- | --- |

(4)

A jövedéki termékeket egyéb, különleges célú közvetett adók is terhelhetik. Ilyen esetekben azonban, valamint annak érdekében, hogy a közvetett adókra vonatkozó uniós szabályok hatékony érvényesülése ne kerüljön veszélybe, a tagállamoknak meg kell felelniük az említett szabályok egyes lényeges elemeinek.

| (5) | A szabad mozgás biztosítása érdekében a jövedéki termékeken kívüli termékek adóztatása nem járhat a határátlépéshez kapcsolódó alakiságokkal. |
| --- | --- |

(5)

A szabad mozgás biztosítása érdekében a jövedéki termékeken kívüli termékek adóztatása nem járhat a határátlépéshez kapcsolódó alakiságokkal.

| (6) | Biztosítani kell az alakiságok elvégzését, ha a jövedéki termékeket az Unió vámterületének részeként meghatározott, azonban ezen irányelv hatálya alá nem tartozó területek és az ezen irányelv hatálya alá tartozó területek között szállítják. |
| --- | --- |

(6)

Biztosítani kell az alakiságok elvégzését, ha a jövedéki termékeket az Unió vámterületének részeként meghatározott, azonban ezen irányelv hatálya alá nem tartozó területek és az ezen irányelv hatálya alá tartozó területek között szállítják.

| (7) | Mivel a belső piac megfelelő működésének érdekében továbbra is biztosítani kell, hogy a jövedéki adó fogalma és kivetésének feltételei minden tagállamban azonosak legyenek, uniós szinten egyértelművé kell tenni, hogy mely időponttól kezdődik a jövedéki termékek szabad forgalomba bocsátása, és kit terhel jövedékiadó-fizetési kötelezettség. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a belső piac megfelelő működésének érdekében továbbra is biztosítani kell, hogy a jövedéki adó fogalma és kivetésének feltételei minden tagállamban azonosak legyenek, uniós szinten egyértelművé kell tenni, hogy mely időponttól kezdődik a jövedéki termékek szabad forgalomba bocsátása, és kit terhel jövedékiadó-fizetési kötelezettség.

| (8) | Mivel a jövedéki adó termékek fogyasztását terheli, nem vethető ki a bizonyos körülmények között teljesen megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termékekre. |
| --- | --- |

(8)

Mivel a jövedéki adó termékek fogyasztását terheli, nem vethető ki a bizonyos körülmények között teljesen megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termékekre.

| (9) | A termékek teljes megsemmisülése vagy helyrehozhatatlan károsodása mellett részleges károsodás is bekövetkezhet a termékek jellege miatt. Kellően indokolt körülményeket kivéve az ilyen részleges károsodásokra nem vethető ki adó, amennyiben azok nem haladják meg a részleges károsodásra vonatkozóan előre meghatározott közös határértékeket. |
| --- | --- |

(9)

A termékek teljes megsemmisülése vagy helyrehozhatatlan károsodása mellett részleges károsodás is bekövetkezhet a termékek jellege miatt. Kellően indokolt körülményeket kivéve az ilyen részleges károsodásokra nem vethető ki adó, amennyiben azok nem haladják meg a részleges károsodásra vonatkozóan előre meghatározott közös határértékeket.

| (10) | A jövedéki termék adófelfüggesztéssel történő szállítása során felfedezett, nem szándékos többletáruk esetén a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy engedélyezzék a többletáruk vámfelfüggesztés keretében adóraktárba történő bevitelét. |
| --- | --- |

(10)

A jövedéki termék adófelfüggesztéssel történő szállítása során felfedezett, nem szándékos többletáruk esetén a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy engedélyezzék a többletáruk vámfelfüggesztés keretében adóraktárba történő bevitelét.

| (11) | A részleges károsodás Unió-szerte egységes kezelésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a részleges károsodásra vonatkozó közös határértékek megállapítása céljából. A részleges károsodásra vonatkozó hatértékek megállapításakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie különösen a termékek olyan fizikai és kémiai jellemzőihez kapcsolódó szempontokat, mint például a jövedéki termékek – különösen az energiatermékek (volatilitás) – jellege, a szállításkori környezeti hőmérséklet, a szállítási távolság vagy a szállítási idő. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (8) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(11)

A részleges károsodás Unió-szerte egységes kezelésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a részleges károsodásra vonatkozó közös határértékek megállapítása céljából. A részleges károsodásra vonatkozó hatértékek megállapításakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie különösen a termékek olyan fizikai és kémiai jellemzőihez kapcsolódó szempontokat, mint például a jövedéki termékek – különösen az energiatermékek (volatilitás) – jellege, a szállításkori környezeti hőmérséklet, a szállítási távolság vagy a szállítási idő. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (8) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (12) | Az adó behajtására és visszatérítésére vonatkozó rendelkezések befolyásolják a belső piac működését, ezért meg kell felelniük a hátrányos megkülönböztetéstől való mentesség kritériumainak. |
| --- | --- |

(12)

Az adó behajtására és visszatérítésére vonatkozó rendelkezések befolyásolják a belső piac működését, ezért meg kell felelniük a hátrányos megkülönböztetéstől való mentesség kritériumainak.

| (13) | A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítása során elkövetett szabálytalanság esetén a jövedéki adót abban a tagállamban kell kivetni, amelynek területén a szabad forgalomba bocsátást eredményező szabálytalanságot elkövették, illetve ha a szabálytalanság elkövetésének helye nem állapítható meg, akkor a szabálytalanság észlelésének helye szerinti tagállamban. Amennyiben a jövedéki termékek nem érkeznek meg rendeltetési helyükre, és nem észleltek szabálytalanságot, indokolt a termékek feladási helye szerinti tagállamot a szabálytalanság elkövetési helye szerinti tagállamnak tekinteni. |
| --- | --- |

(13)

A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítása során elkövetett szabálytalanság esetén a jövedéki adót abban a tagállamban kell kivetni, amelynek területén a szabad forgalomba bocsátást eredményező szabálytalanságot elkövették, illetve ha a szabálytalanság elkövetésének helye nem állapítható meg, akkor a szabálytalanság észlelésének helye szerinti tagállamban. Amennyiben a jövedéki termékek nem érkeznek meg rendeltetési helyükre, és nem észleltek szabálytalanságot, indokolt a termékek feladási helye szerinti tagállamot a szabálytalanság elkövetési helye szerinti tagállamnak tekinteni.

| (14) | A visszatérítés ezen irányelvben előírt esetein kívül a tagállamoknak – amennyiben az irányelv célja megköveteli – vissza kell téríteniük a szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékek után befizetett adót. |
| --- | --- |

(14)

A visszatérítés ezen irányelvben előírt esetein kívül a tagállamoknak – amennyiben az irányelv célja megköveteli – vissza kell téríteniük a szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékek után befizetett adót.

| (15) | A jövedékiadó-mentes szállítások szabályainak és feltételeinek továbbra is összehangoltnak kell lenniük. A más tagállamban lévő szervezetek számára történő mentesített szállításokhoz adómentességi igazolást kell használni. |
| --- | --- |

(15)

A jövedékiadó-mentes szállítások szabályainak és feltételeinek továbbra is összehangoltnak kell lenniük. A más tagállamban lévő szervezetek számára történő mentesített szállításokhoz adómentességi igazolást kell használni.

| (16) | Az adómentességi igazolás formájára vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(16)

Az adómentességi igazolás formájára vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően kell gyakorolni.

| (17) | A csalás és a visszaélés elkerülése érdekében egyértelműen meg kell határozni azokat az eseteket, amikor az Unió területét elhagyó utasok adómentesen vásárolhatnak. Mivel a szárazföldön közlekedő személyek gyakrabban és szabadabban mozoghatnak, mint a hajón vagy légi járművön utazók, a szárazföldi közlekedés esetében lényegesebb nagyobb annak a kockázata, hogy az utazó nem tartja be a vám- és adómentesen behozható mennyiségekre vonatkozó előírásokat, következésképpen a szárazföldi közlekedés tekintetében lényegesen nagyobb a vámhatóságokra nehezedő ellenőrzési teher. Ezért elő kell írni, hogy a szárazföldi határokon nem engedélyezhető a jövedékiadó-mentes értékesítés. |
| --- | --- |

(17)

A csalás és a visszaélés elkerülése érdekében egyértelműen meg kell határozni azokat az eseteket, amikor az Unió területét elhagyó utasok adómentesen vásárolhatnak. Mivel a szárazföldön közlekedő személyek gyakrabban és szabadabban mozoghatnak, mint a hajón vagy légi járművön utazók, a szárazföldi közlekedés esetében lényegesebb nagyobb annak a kockázata, hogy az utazó nem tartja be a vám- és adómentesen behozható mennyiségekre vonatkozó előírásokat, következésképpen a szárazföldi közlekedés tekintetében lényegesen nagyobb a vámhatóságokra nehezedő ellenőrzési teher. Ezért elő kell írni, hogy a szárazföldi határokon nem engedélyezhető a jövedékiadó-mentes értékesítés.

| (18) | Mivel az adóbehajtás biztosítása érdekében a jövedéki termékek előállítására és raktározására szolgáló létesítményeket ellenőrizni szükséges, az ilyen ellenőrzések megkönnyítése érdekében az illetékes hatóságok engedélyéhez kötött adóraktárakból álló rendszert kell fenntartani. A jövedéki termékek birtoklására, illetve tárolására úgy kell tekinteni, hogy az feltételezi az említett termékek fizikai birtoklását. |
| --- | --- |

(18)

Mivel az adóbehajtás biztosítása érdekében a jövedéki termékek előállítására és raktározására szolgáló létesítményeket ellenőrizni szükséges, az ilyen ellenőrzések megkönnyítése érdekében az illetékes hatóságok engedélyéhez kötött adóraktárakból álló rendszert kell fenntartani. A jövedéki termékek birtoklására, illetve tárolására úgy kell tekinteni, hogy az feltételezi az említett termékek fizikai birtoklását.

| (19) | Meg kell állapítani továbbá, hogy az adóraktár engedélyeseinek és az ilyen jogállással nem rendelkező gazdasági szereplőknek milyen követelményeknek kell megfelelniük. |
| --- | --- |

(19)

Meg kell állapítani továbbá, hogy az adóraktár engedélyeseinek és az ilyen jogállással nem rendelkező gazdasági szereplőknek milyen követelményeknek kell megfelelniük.

| (20) | Lehetővé kell tenni, hogy a jövedéki termékeket szabad forgalomba bocsátásuk előtt a jövedéki adó felfüggesztése alapján szabadon szállíthassák az Unión belül. Ezt a szállítást engedélyezni kell az adóraktárból különböző rendeltetési helyekre, különösen másik adóraktárba vagy az ezen irányelv alkalmazásában azzal egyenértékű helyekre. |
| --- | --- |

(20)

Lehetővé kell tenni, hogy a jövedéki termékeket szabad forgalomba bocsátásuk előtt a jövedéki adó felfüggesztése alapján szabadon szállíthassák az Unión belül. Ezt a szállítást engedélyezni kell az adóraktárból különböző rendeltetési helyekre, különösen másik adóraktárba vagy az ezen irányelv alkalmazásában azzal egyenértékű helyekre.

| (21) | Engedélyezni kell továbbá a jövedéki termékeknek adófelfüggesztéssel az importálás helyéről az említett helyekre történő szabad szállítását, és rendelkezni kell azon személyek jogállásáról, akik e termékeket az importálás helyéről feladhatják, de nem birtokolhatják vagy tárolhatják. |
| --- | --- |

(21)

Engedélyezni kell továbbá a jövedéki termékeknek adófelfüggesztéssel az importálás helyéről az említett helyekre történő szabad szállítását, és rendelkezni kell azon személyek jogállásáról, akik e termékeket az importálás helyéről feladhatják, de nem birtokolhatják vagy tárolhatják.

| (22) | A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel való szállításának befejeződésére vonatkozó rendelkezés helyes alkalmazásának biztosítása érdekében világossá kell tenni, hogy az ilyen szállítás akkor fejeződik be, amikor a címzett már pontosan meg tudja állapítani az általa ténylegesen megkapott termékek mennyiségét. Az áruk kirakodása és nyilvántartásba vétele igazolhatja a szállítás befejeződését. |
| --- | --- |

(22)

A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel való szállításának befejeződésére vonatkozó rendelkezés helyes alkalmazásának biztosítása érdekében világossá kell tenni, hogy az ilyen szállítás akkor fejeződik be, amikor a címzett már pontosan meg tudja állapítani az általa ténylegesen megkapott termékek mennyiségét. Az áruk kirakodása és nyilvántartásba vétele igazolhatja a szállítás befejeződését.

| (23) | A külső árutovábbítási eljárás kiviteli eljárás utáni alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a kilépési vámhivatalnak az adófelfüggesztéssel történő szállítás lehetséges rendeltetési helyévé kell válnia. Meg kell határozni, hogy az említett esetben mikor ér véget az adófelfüggesztés. Meg kell határozni, hogy a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak a kiviteli elismervényt azon kiviteli igazolás alapján kell kitölteniük, amelyet a külső árutovábbítási eljárás megkezdésekor a kilépési vámhivatal küld a kiviteli vámhivatalnak. Az (EU) 2018/1063 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) módosította az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (11) 189. cikkét annak lehetővé tétele céljából, hogy a külső árutovábbítási eljárás átvehesse az ezen irányelv alapján a jövedéki termékekre vonatkozóan meghatározott felelősségi köröket. Következésképpen az uniós jövedéki termékek számára ugyancsak lehetővé kell tenni a külső árutovábbítási eljárás alá helyezést. |
| --- | --- |

(23)

A külső árutovábbítási eljárás kiviteli eljárás utáni alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a kilépési vámhivatalnak az adófelfüggesztéssel történő szállítás lehetséges rendeltetési helyévé kell válnia. Meg kell határozni, hogy az említett esetben mikor ér véget az adófelfüggesztés. Meg kell határozni, hogy a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak a kiviteli elismervényt azon kiviteli igazolás alapján kell kitölteniük, amelyet a külső árutovábbítási eljárás megkezdésekor a kilépési vámhivatal küld a kiviteli vámhivatalnak. Az (EU) 2018/1063 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) módosította az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (11) 189. cikkét annak lehetővé tétele céljából, hogy a külső árutovábbítási eljárás átvehesse az ezen irányelv alapján a jövedéki termékekre vonatkozóan meghatározott felelősségi köröket. Következésképpen az uniós jövedéki termékek számára ugyancsak lehetővé kell tenni a külső árutovábbítási eljárás alá helyezést.

| (24) | Ahhoz, hogy a szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékeknek a termékbehozatal teljesítési helyéről, adófelfüggesztéssel történő szállításakor az illetékes hatóságok következetességet biztosíthassanak az elektronikus adminisztratív okmány és a behozatalkor tett vám-árunyilatkozat között, a jövedéki termékekről behozatal céljából nyilatkozatot tevő személynek információkat kell szolgáltatnia a behozatal helye szerinti tagállam illetékes hatóságai számára a feladóról és a címzettről, valamint bizonyítékot kell rendelkezésükre bocsátania arról, hogy az importált árukat a behozatal helye szerinti tagállamból egy másik tagállamba adják fel. |
| --- | --- |

(24)

Ahhoz, hogy a szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékeknek a termékbehozatal teljesítési helyéről, adófelfüggesztéssel történő szállításakor az illetékes hatóságok következetességet biztosíthassanak az elektronikus adminisztratív okmány és a behozatalkor tett vám-árunyilatkozat között, a jövedéki termékekről behozatal céljából nyilatkozatot tevő személynek információkat kell szolgáltatnia a behozatal helye szerinti tagállam illetékes hatóságai számára a feladóról és a címzettről, valamint bizonyítékot kell rendelkezésükre bocsátania arról, hogy az importált árukat a behozatal helye szerinti tagállamból egy másik tagállamba adják fel.

| (25) | A jövedéki adó megfizetésének a jövedékitermék-szállítás le nem zárulása esetére történő biztosítása érdekében a tagállamoknak biztosítékot kell megkövetelniük, amelyet a feladó adóraktár engedélyesnek vagy a bejegyzett feladónak, vagy, amennyiben a feladó tagállam ezt engedélyezi, a szállításban érintett egyéb személynek kell nyújtania a tagállamok által meghatározott feltételekkel. |
| --- | --- |

(25)

A jövedéki adó megfizetésének a jövedékitermék-szállítás le nem zárulása esetére történő biztosítása érdekében a tagállamoknak biztosítékot kell megkövetelniük, amelyet a feladó adóraktár engedélyesnek vagy a bejegyzett feladónak, vagy, amennyiben a feladó tagállam ezt engedélyezi, a szállításban érintett egyéb személynek kell nyújtania a tagállamok által meghatározott feltételekkel.

| (26) | Már több tagállam biztosít biztosítéknyújtás alóli mentességet energiatermékek rögzített csővezetéken keresztül történő szállításához, mivel az ilyen típusú szállítás nagyon csekély költségvetési kockázatot jelent. Az ilyen esetekben való biztosítéknyújtásra vonatkozó követelmények összehangolása érdekében helyénvaló valamennyi tagállamban biztosítéknyújtás alóli mentességet biztosítani az energiatermékek rögzített csővezetéken keresztül történő szállításához. |
| --- | --- |

(26)

Már több tagállam biztosít biztosítéknyújtás alóli mentességet energiatermékek rögzített csővezetéken keresztül történő szállításához, mivel az ilyen típusú szállítás nagyon csekély költségvetési kockázatot jelent. Az ilyen esetekben való biztosítéknyújtásra vonatkozó követelmények összehangolása érdekében helyénvaló valamennyi tagállamban biztosítéknyújtás alóli mentességet biztosítani az energiatermékek rögzített csővezetéken keresztül történő szállításához.

| (27) | A szükséges alakiságok gyors lebonyolításának biztosítása, valamint a jövedékiadó-felfüggesztéssel szállított jövedéki termékek szállítása felügyeletének megkönnyítése érdekében helyénvaló az (EU) 2020/263 európai parlamenti és tanácsi határozat (12) szerinti számítógépes rendszert használni az elektronikus adminisztratív okmányoknak az érintett személyek és illetékes hatóságok közötti kicseréléséhez (a továbbiakban: a számítógépes rendszer). |
| --- | --- |

(27)

A szükséges alakiságok gyors lebonyolításának biztosítása, valamint a jövedékiadó-felfüggesztéssel szállított jövedéki termékek szállítása felügyeletének megkönnyítése érdekében helyénvaló az (EU) 2020/263 európai parlamenti és tanácsi határozat (12) szerinti számítógépes rendszert használni az elektronikus adminisztratív okmányoknak az érintett személyek és illetékes hatóságok közötti kicseréléséhez (a továbbiakban: a számítógépes rendszer).

| (28) | Annak biztosítása érdekében, hogy a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállításával összefüggésben használt dokumentumok valamennyi tagállamban könnyen érthetőek és a számítógépes rendszer által kezelhetőek legyenek – akkor is, ha a számítógépes rendszer nem elérhető –, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az említett dokumentumok szerkezetének és tartalmának megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(28)

Annak biztosítása érdekében, hogy a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállításával összefüggésben használt dokumentumok valamennyi tagállamban könnyen érthetőek és a számítógépes rendszer által kezelhetőek legyenek – akkor is, ha a számítógépes rendszer nem elérhető –, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az említett dokumentumok szerkezetének és tartalmának megállapítása céljából.

| (29) | Annak biztosítása érdekében, hogy a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállításával összefüggésben használt dokumentumok kitöltése, bemutatása és benyújtása egységes feltételek mellett történjen – akkor is, ha a számítógépes rendszer nem elérhető –, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(29)

Annak biztosítása érdekében, hogy a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállításával összefüggésben használt dokumentumok kitöltése, bemutatása és benyújtása egységes feltételek mellett történjen – akkor is, ha a számítógépes rendszer nem elérhető –, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (30) | Helyénvaló meghatározni azt az eljárást, amelynek keretében a gazdasági szereplők tájékoztatják a feladás helye és a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságait a jövedékitermék-szállítmányokról. Tekintettel kell lenni azon címzettek helyzetére is, amelyek nem csatlakoztak a számítógépes rendszerhez, de fogadhatnak adófelfüggesztéssel szállított jövedéki termékeket. |
| --- | --- |

(30)

Helyénvaló meghatározni azt az eljárást, amelynek keretében a gazdasági szereplők tájékoztatják a feladás helye és a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságait a jövedékitermék-szállítmányokról. Tekintettel kell lenni azon címzettek helyzetére is, amelyek nem csatlakoztak a számítógépes rendszerhez, de fogadhatnak adófelfüggesztéssel szállított jövedéki termékeket.

| (31) | Abból a célból, hogy a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállításokra vonatkozó szabályok megfelelően érvényesüljenek, egyértelművé kell tenni a szállítás megkezdésének és befejezésének, valamint a kapcsolódó kötelezettségek teljesítésének feltételeit. |
| --- | --- |

(31)

Abból a célból, hogy a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállításokra vonatkozó szabályok megfelelően érvényesüljenek, egyértelművé kell tenni a szállítás megkezdésének és befejezésének, valamint a kapcsolódó kötelezettségek teljesítésének feltételeit.

| (32) | Ahhoz, hogy jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállításakor az illetékes hatóságok a termékeknek az Unió területéről való kivitele előtt következetességet biztosíthassanak az elektronikus adminisztratív okmány és a kivitelkor tett vám-árunyilatkozat között, a jövedéki termékekről kivitel céljából nyilatkozatot tevő személynek tájékoztatnia kell a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságait az egyedi adminisztratív hivatkozási kódról. |
| --- | --- |

(32)

Ahhoz, hogy jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállításakor az illetékes hatóságok a termékeknek az Unió területéről való kivitele előtt következetességet biztosíthassanak az elektronikus adminisztratív okmány és a kivitelkor tett vám-árunyilatkozat között, a jövedéki termékekről kivitel céljából nyilatkozatot tevő személynek tájékoztatnia kell a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságait az egyedi adminisztratív hivatkozási kódról.

| (33) | Ahhoz, hogy a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai megfelelő intézkedést hozhassanak, a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságának tájékoztatnia kell a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságát a kivitel során elkövetett szabálytalanságokról vagy arról, hogy a termékeket a továbbiakban nem fogják kivinni az Unió területéről. |
| --- | --- |

(33)

Ahhoz, hogy a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai megfelelő intézkedést hozhassanak, a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságának tájékoztatnia kell a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságát a kivitel során elkövetett szabálytalanságokról vagy arról, hogy a termékeket a továbbiakban nem fogják kivinni az Unió területéről.

| (34) | Ahhoz, hogy a feladó új rendeltetési helyet rendelhessen a jövedéki termékekhez, a feladás helye szerinti tagállamnak tájékoztatnia kell a feladót arról, hogy az árukat a továbbiakban nem fogják kivinni az Unió területéről. |
| --- | --- |

(34)

Ahhoz, hogy a feladó új rendeltetési helyet rendelhessen a jövedéki termékekhez, a feladás helye szerinti tagállamnak tájékoztatnia kell a feladót arról, hogy az árukat a továbbiakban nem fogják kivinni az Unió területéről.

| (35) | A jövedéki termékek szállítása alatt végzett ellenőrzések lehetőségének javítása érdekében a jövedéki terméket kísérő személynek – vagy amennyiben a termékeket nem kíséri személy, akkor a szállítónak vagy fuvarozónak – képesnek kell lennie arra, hogy az egyedi adminisztratív hivatkozási kódot bármilyen formában az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsássa, hogy utóbbiak lekérdezhessék a jövedéki termékek adatait. |
| --- | --- |

(35)

A jövedéki termékek szállítása alatt végzett ellenőrzések lehetőségének javítása érdekében a jövedéki terméket kísérő személynek – vagy amennyiben a termékeket nem kíséri személy, akkor a szállítónak vagy fuvarozónak – képesnek kell lennie arra, hogy az egyedi adminisztratív hivatkozási kódot bármilyen formában az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsássa, hogy utóbbiak lekérdezhessék a jövedéki termékek adatait.

| (36) | Meg kell határozni a számítógépes rendszer elérhetetlensége esetén követendő eljárást. |
| --- | --- |

(36)

Meg kell határozni a számítógépes rendszer elérhetetlensége esetén követendő eljárást.

| (37) | Az ezen irányelv szerinti eljárásoknak az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendeletben (13) meghatározott eljárásokkal való összehangolása, valamint a feladás helye szerinti tagállamban a kivitel alternatív igazolásának egyszerűbb elismerése érdekében meg kell állapítani azon szokásosan alkalmazott, kilépést bizonyító alternatív okmányok minimális listáját, amelyek igazolják, hogy a termékeket kivitték az Unió területéről. |
| --- | --- |

(37)

Az ezen irányelv szerinti eljárásoknak az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendeletben (13) meghatározott eljárásokkal való összehangolása, valamint a feladás helye szerinti tagállamban a kivitel alternatív igazolásának egyszerűbb elismerése érdekében meg kell állapítani azon szokásosan alkalmazott, kilépést bizonyító alternatív okmányok minimális listáját, amelyek igazolják, hogy a termékeket kivitték az Unió területéről.

| (38) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy különös rendelkezéseket írhassanak elő a teljes egészében a területükön belül lebonyolított, adófelfüggesztéssel érintett jövedékitermék-szállításokra vonatkozóan, illetve hogy az egyszerűsítés érdekében más tagállamokkal két- vagy többoldalú megállapodásokat kössenek. Azok a tagállamok, amelyek nem részes felei két- vagy többoldalú megállapodásoknak, nem kötelezhetők arra, hogy elfogadjanak ilyen megállapodásokban előírt különös rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(38)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy különös rendelkezéseket írhassanak elő a teljes egészében a területükön belül lebonyolított, adófelfüggesztéssel érintett jövedékitermék-szállításokra vonatkozóan, illetve hogy az egyszerűsítés érdekében más tagállamokkal két- vagy többoldalú megállapodásokat kössenek. Azok a tagállamok, amelyek nem részes felei két- vagy többoldalú megállapodásoknak, nem kötelezhetők arra, hogy elfogadjanak ilyen megállapodásokban előírt különös rendelkezéseket.

| (39) | Indokolt – az általános szerkezet módosítása nélkül – egyértelművé tenni a valamely tagállamban már megfizetett jövedéki adójú termékek szállítására vonatkozó adózási és eljárási szabályokat. |
| --- | --- |

(39)

Indokolt – az általános szerkezet módosítása nélkül – egyértelművé tenni a valamely tagállamban már megfizetett jövedéki adójú termékek szállítására vonatkozó adózási és eljárási szabályokat.

| (40) | A magánszemélyek által saját használatra beszerzett és általuk egy tagállam területéről egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek jövedéki adóját – a belső piacot szabályozó alapelv értelmében – a termékek beszerzési helye szerinti tagállamban kell megfizetni. |
| --- | --- |

(40)

A magánszemélyek által saját használatra beszerzett és általuk egy tagállam területéről egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek jövedéki adóját – a belső piacot szabályozó alapelv értelmében – a termékek beszerzési helye szerinti tagállamban kell megfizetni.

| (41) | A dohánytermékek és a szeszes italok tekintetében a tagállamok által alkalmazott jövedékiadó-mértékek több különböző tényező, így például az adó- és közegészségügyi előírások miatt eltérhetnek egymástól, és a különbségek néhány esetben jelentősek. Ennek fényében a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy kezeljék azokat a kockázatokat, amelyek megkönnyítik az adócsalást, az adókikerülést és az adóvisszaélést, illetve veszélyeztetik vagy aláássák a közrendet vagy az emberi egészség és élet védelmét. A tagállamoknak ezért képesnek kell lenniük arra, hogy olyan megfelelő és arányos intézkedéseket hozzanak, amelyek lehetővé teszik számukra annak megállapítását, hogy az egyik tagállam területéről egy másik tagállam területére magánszemély által szállított jövedéki termékeket az érintett magánszemély saját használatra szerezte-e be. |
| --- | --- |

(41)

A dohánytermékek és a szeszes italok tekintetében a tagállamok által alkalmazott jövedékiadó-mértékek több különböző tényező, így például az adó- és közegészségügyi előírások miatt eltérhetnek egymástól, és a különbségek néhány esetben jelentősek. Ennek fényében a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy kezeljék azokat a kockázatokat, amelyek megkönnyítik az adócsalást, az adókikerülést és az adóvisszaélést, illetve veszélyeztetik vagy aláássák a közrendet vagy az emberi egészség és élet védelmét. A tagállamoknak ezért képesnek kell lenniük arra, hogy olyan megfelelő és arányos intézkedéseket hozzanak, amelyek lehetővé teszik számukra annak megállapítását, hogy az egyik tagállam területéről egy másik tagállam területére magánszemély által szállított jövedéki termékeket az érintett magánszemély saját használatra szerezte-e be.

| (42) | Ha a valamely tagállamban már szabad forgalomba bocsátott jövedéki terméket kereskedelmi célból egy másik tagállamban forgalmazzák, meg kell állapítani, hogy a jövedéki adó megfizetésére vonatkozó kötelezettség ez utóbbiban keletkezik. Az említett célokból meg kell határozni a „kereskedelmi célú forgalmazás” fogalmát. |
| --- | --- |

(42)

Ha a valamely tagállamban már szabad forgalomba bocsátott jövedéki terméket kereskedelmi célból egy másik tagállamban forgalmazzák, meg kell állapítani, hogy a jövedéki adó megfizetésére vonatkozó kötelezettség ez utóbbiban keletkezik. Az említett célokból meg kell határozni a „kereskedelmi célú forgalmazás” fogalmát.

| (43) | A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítására jelenleg alkalmazott számítógépes rendszert ki kell terjeszteni az egy tagállam területén szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi forgalmazás céljából egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek szállítására. Az említett számítógépes rendszer használata egyszerűbbé teszi az ilyen szállítások figyelemmel kísérését, valamint biztosítja a belső piac megfelelő működését. |
| --- | --- |

(43)

A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítására jelenleg alkalmazott számítógépes rendszert ki kell terjeszteni az egy tagállam területén szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi forgalmazás céljából egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek szállítására. Az említett számítógépes rendszer használata egyszerűbbé teszi az ilyen szállítások figyelemmel kísérését, valamint biztosítja a belső piac megfelelő működését.

| (44) | Ha egy tagállam területén jövedéki termékeket szabad forgalomba bocsátanak, és kereskedelmi forgalmazás céljából egy másik tagállam területére szállítanak, helyénvaló egyértelművé tenni, hogy ki köteles megfizetni a jövedéki adót, és mikor keletkezik adófizetési kötelezettség. |
| --- | --- |

(44)

Ha egy tagállam területén jövedéki termékeket szabad forgalomba bocsátanak, és kereskedelmi forgalmazás céljából egy másik tagállam területére szállítanak, helyénvaló egyértelművé tenni, hogy ki köteles megfizetni a jövedéki adót, és mikor keletkezik adófizetési kötelezettség.

| (45) | A felesleges beruházás elkerülése érdekében az egy tagállam területén szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi forgalmazás céljából egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek szállításának számítógépesítését a lehető legnagyobb mértékben az adófelfüggesztéssel történő szállításokra vonatkozó már meglévő rendelkezések továbbhasználásával kell megvalósítani. Az említett célból, valamint az ilyen szállítások megkönnyítése céljából az említett szállításokkal kapcsolatos biztosítékra vonatkozó rendelkezéseket össze kell hangolni a jövedékiadó-felfüggesztéssel történő szállításokkal kapcsolatos biztosítékokra vonatkozó rendelkezésekkel a biztosítékot nyújtók választási lehetőségeinek kibővítése érdekében. |
| --- | --- |

(45)

A felesleges beruházás elkerülése érdekében az egy tagállam területén szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi forgalmazás céljából egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek szállításának számítógépesítését a lehető legnagyobb mértékben az adófelfüggesztéssel történő szállításokra vonatkozó már meglévő rendelkezések továbbhasználásával kell megvalósítani. Az említett célból, valamint az ilyen szállítások megkönnyítése céljából az említett szállításokkal kapcsolatos biztosítékra vonatkozó rendelkezéseket össze kell hangolni a jövedékiadó-felfüggesztéssel történő szállításokkal kapcsolatos biztosítékokra vonatkozó rendelkezésekkel a biztosítékot nyújtók választási lehetőségeinek kibővítése érdekében.

| (46) | Az adófelfüggesztéssel foglalkozó gazdasági szereplők már jelenleg is működő nyilvántartásba vételének megkönnyítése érdekében lehetővé kell tenni az adóraktárak és a bejegyzett feladók számára, hogy a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak értesítése után igazolt feladóként járjanak el a valamely tagállam területén szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi forgalmazás céljából egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek tekintetében. Ezzel egyidejűleg lehetővé kell tenni, hogy valamely adóraktár vagy bejegyzett címzett igazolt címzettként járhasson el az említett jövedéki termékek tekintetében. |
| --- | --- |

(46)

Az adófelfüggesztéssel foglalkozó gazdasági szereplők már jelenleg is működő nyilvántartásba vételének megkönnyítése érdekében lehetővé kell tenni az adóraktárak és a bejegyzett feladók számára, hogy a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak értesítése után igazolt feladóként járjanak el a valamely tagállam területén szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi forgalmazás céljából egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek tekintetében. Ezzel egyidejűleg lehetővé kell tenni, hogy valamely adóraktár vagy bejegyzett címzett igazolt címzettként járhasson el az említett jövedéki termékek tekintetében.

| (47) | Meg kell határozni a számítógépes rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó eljárásokat és a használandó tartalékokmányt. |
| --- | --- |

(47)

Meg kell határozni a számítógépes rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó eljárásokat és a használandó tartalékokmányt.

| (48) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az egyszerűsítés érdekében más tagállamokkal kötött két- vagy többoldalú megállapodások alapján különös rendelkezést írjanak elő az egyik tagállam területén szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi forgalmazás céljából egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek szállítására vonatkozóan. Azok a tagállamok, amelyek nem részes felei két- vagy többoldalú megállapodásoknak, nem kötelezhetők arra, hogy elfogadjanak ilyen megállapodásokban előírt különös rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(48)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az egyszerűsítés érdekében más tagállamokkal kötött két- vagy többoldalú megállapodások alapján különös rendelkezést írjanak elő az egyik tagállam területén szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi forgalmazás céljából egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek szállítására vonatkozóan. Azok a tagállamok, amelyek nem részes felei két- vagy többoldalú megállapodásoknak, nem kötelezhetők arra, hogy elfogadjanak ilyen megállapodásokban előírt különös rendelkezéseket.

| (49) | Annak biztosítása érdekében, hogy a jövedéki termékek kereskedelmi forgalmazási célúnak tekintett szállításával összefüggésben használt dokumentumok valamennyi tagállamban könnyen érthetőek és a számítógépes rendszer által kezelhetőek legyenek – akkor is, ha a számítógépes rendszer nem elérhető –, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az említett dokumentumok szerkezetének és tartalmának megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(49)

Annak biztosítása érdekében, hogy a jövedéki termékek kereskedelmi forgalmazási célúnak tekintett szállításával összefüggésben használt dokumentumok valamennyi tagállamban könnyen érthetőek és a számítógépes rendszer által kezelhetőek legyenek – akkor is, ha a számítógépes rendszer nem elérhető –, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az említett dokumentumok szerkezetének és tartalmának megállapítása céljából.

| (50) | Annak biztosítása érdekében, hogy a jövedéki termékek kereskedelmi forgalmazás céljából tekintett szállításával összefüggésben használt dokumentumok kitöltése, bemutatása és benyújtása egységes feltételek mellett történjen – akkor is, ha a számítógépes rendszer nem elérhető –, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(50)

Annak biztosítása érdekében, hogy a jövedéki termékek kereskedelmi forgalmazás céljából tekintett szállításával összefüggésben használt dokumentumok kitöltése, bemutatása és benyújtása egységes feltételek mellett történjen – akkor is, ha a számítógépes rendszer nem elérhető –, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (51) | Adóraktár-engedélyesnek, bejegyzett címzettnek, illetve független gazdasági tevékenységet folytató személynek nem minősülő személyek által beszerzett, és független gazdasági tevékenységet folytató feladó által vagy annak megbízásából feladott vagy szállított jövedéki termékek esetében a jövedéki adót a rendeltetési hely szerinti tagállamban kell megfizetni. Rendelkezni kell a feladó által a jövedéki adó kifizetése céljából követendő eljárásról. A fizetés rendeltetési hely szerinti tagállamban való teljesítésének biztosítása céljából a feladónak vagy adóügyi képviselőjének be kell jegyeztetnie magát és biztosítékot kell nyújtania a jövedéki adó megfizetésére az erre kijelölt illetékes hivatalnál, a rendeltetési hely szerinti tagállam által meghatározott feltételek mellett. Ennek megkönnyítése céljából a feladó számára választási lehetőséget kell biztosítani arra vonatkozóan, hogy a bejegyeztetésre és a biztosíték megfizetésére vonatkozó követelmények teljesítése céljából adóügyi képviselőt alkalmazzon-e. Ha sem a feladó, sem az adóügyi képviselő nem teljesíti az említett követelményeket, a feladó köteles megfizetni a jövedéki adót a rendeltetési hely szerinti tagállamban. |
| --- | --- |

(51)

Adóraktár-engedélyesnek, bejegyzett címzettnek, illetve független gazdasági tevékenységet folytató személynek nem minősülő személyek által beszerzett, és független gazdasági tevékenységet folytató feladó által vagy annak megbízásából feladott vagy szállított jövedéki termékek esetében a jövedéki adót a rendeltetési hely szerinti tagállamban kell megfizetni. Rendelkezni kell a feladó által a jövedéki adó kifizetése céljából követendő eljárásról. A fizetés rendeltetési hely szerinti tagállamban való teljesítésének biztosítása céljából a feladónak vagy adóügyi képviselőjének be kell jegyeztetnie magát és biztosítékot kell nyújtania a jövedéki adó megfizetésére az erre kijelölt illetékes hivatalnál, a rendeltetési hely szerinti tagállam által meghatározott feltételek mellett. Ennek megkönnyítése céljából a feladó számára választási lehetőséget kell biztosítani arra vonatkozóan, hogy a bejegyeztetésre és a biztosíték megfizetésére vonatkozó követelmények teljesítése céljából adóügyi képviselőt alkalmazzon-e. Ha sem a feladó, sem az adóügyi képviselő nem teljesíti az említett követelményeket, a feladó köteles megfizetni a jövedéki adót a rendeltetési hely szerinti tagállamban.

| (52) | A tagállamok közötti összeférhetetlenség és a kettős adóztatás elkerülése érdekében a valamely tagállam területén már szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékek Unión belüli szállítása esetére vonatkozóan rendelkezni kell azokról a helyzetekről, amelyek során a jövedéki termékekkel kapcsolatban – szabad forgalomba bocsátásukat követően – szabálytalanság merülhet fel. |
| --- | --- |

(52)

A tagállamok közötti összeférhetetlenség és a kettős adóztatás elkerülése érdekében a valamely tagállam területén már szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékek Unión belüli szállítása esetére vonatkozóan rendelkezni kell azokról a helyzetekről, amelyek során a jövedéki termékekkel kapcsolatban – szabad forgalomba bocsátásukat követően – szabálytalanság merülhet fel.

| (53) | A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a szabad forgalomba bocsátott termékeket adóügyi jelzéssel vagy nemzeti azonosító jellel kell ellátni. Az említett jelzések és jelek használata nem akadályozhatja az Unión belüli kereskedelmet. Mivel az említett jelzések és jelek használata nem vezethet kettős adózási teherhez, egyértelművé kell tenni, hogy a megszerzésükért kifizetett összeget vagy letett biztosítékot a jelzést kibocsátó tagállamnak vissza kell térítenie, el kell engednie vagy fel kell szabadítania, ha a jövedéki adót más tagállamban vetik ki és szedik be. Mindazonáltal a visszaélések megelőzése érdekében az ilyen jelzéseket és jeleket kibocsátó tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az azok eltávolítását vagy megsemmisítését igazoló bizonyíték nyújtásához köthessék a visszatérítést, az elengedést vagy a felszabadítást. |
| --- | --- |

(53)

A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a szabad forgalomba bocsátott termékeket adóügyi jelzéssel vagy nemzeti azonosító jellel kell ellátni. Az említett jelzések és jelek használata nem akadályozhatja az Unión belüli kereskedelmet. Mivel az említett jelzések és jelek használata nem vezethet kettős adózási teherhez, egyértelművé kell tenni, hogy a megszerzésükért kifizetett összeget vagy letett biztosítékot a jelzést kibocsátó tagállamnak vissza kell térítenie, el kell engednie vagy fel kell szabadítania, ha a jövedéki adót más tagállamban vetik ki és szedik be. Mindazonáltal a visszaélések megelőzése érdekében az ilyen jelzéseket és jeleket kibocsátó tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az azok eltávolítását vagy megsemmisítését igazoló bizonyíték nyújtásához köthessék a visszatérítést, az elengedést vagy a felszabadítást.

| (54) | A jövedéki termékek szállításához és ellenőrzéséhez fűződő általános követelmények teljesítése aránytalan terhet jelenthet a kisüzemi bortermelők számára. Ezért indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok mentesítsék ezeket a termelőket egyes követelmények alól. |
| --- | --- |

(54)

A jövedéki termékek szállításához és ellenőrzéséhez fűződő általános követelmények teljesítése aránytalan terhet jelenthet a kisüzemi bortermelők számára. Ezért indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok mentesítsék ezeket a termelőket egyes követelmények alól.

| (55) | Figyelembe kell venni, hogy a hajók és légi járművek fedélzeti készletéül szolgáló jövedéki termékek tekintetében még nem született megfelelő közös megközelítés. |
| --- | --- |

(55)

Figyelembe kell venni, hogy a hajók és légi járművek fedélzeti készletéül szolgáló jövedéki termékek tekintetében még nem született megfelelő közös megközelítés.

| (56) | A tagállamok közötti határon átívelő hidak építéséhez és karbantartásához használt jövedéki termékeket illetően az érintett tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az adminisztratív terhek csökkentése érdekében az egyik tagállam területéről egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékekre vonatkozó rendes szabályoktól és eljárásoktól eltérő intézkedéseket hozhassanak. |
| --- | --- |

(56)

A tagállamok közötti határon átívelő hidak építéséhez és karbantartásához használt jövedéki termékeket illetően az érintett tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az adminisztratív terhek csökkentése érdekében az egyik tagállam területéről egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékekre vonatkozó rendes szabályoktól és eljárásoktól eltérő intézkedéseket hozhassanak.

| (57) | A jövedékiadó-felfüggesztéssel szállított termékek ellenőrzésére szolgáló számítógépes rendszerhez való alkalmazkodás érdekében a tagállamok számára átmeneti időszakot kell biztosítani úgy, hogy ezalatt az említett szállításokra továbbra is a 2008/118/EK irányelvben meghatározott követelmények vonatkozzanak. |
| --- | --- |

(57)

A jövedékiadó-felfüggesztéssel szállított termékek ellenőrzésére szolgáló számítógépes rendszerhez való alkalmazkodás érdekében a tagállamok számára átmeneti időszakot kell biztosítani úgy, hogy ezalatt az említett szállításokra továbbra is a 2008/118/EK irányelvben meghatározott követelmények vonatkozzanak.

| (58) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a jövedéki adó egyes vonatkozásaival kapcsolatos közös rendelkezések biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban annak terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(58)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a jövedéki adó egyes vonatkozásaival kapcsolatos közös rendelkezések biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban annak terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (59) | Az ezen irányelv belső jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek a korábbi irányelvhez képest jelentős mértékben módosultak. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből ered. |
| --- | --- |

(59)

Az ezen irányelv belső jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek a korábbi irányelvhez képest jelentős mértékben módosultak. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből ered.

| (60) | Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében megjelölt irányelveknek a belső jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel és az alkalmazásuk kezdőnapjával kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(60)

Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében megjelölt irányelveknek a belső jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel és az alkalmazásuk kezdőnapjával kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

(1)   Ezen irányelv általános rendelkezéseket állapít meg a jövedéki adóra vonatkozóan, amely közvetlen vagy közvetett módon az alábbi termékek (a továbbiakban: a jövedéki termékek) fogyasztását terheli:

| a) | a 2003/96/EK irányelv hatálya alá tartozó energiatermékek és villamos energia; |
| --- | --- |

a)

a 2003/96/EK irányelv hatálya alá tartozó energiatermékek és villamos energia;

| b) | a 92/83/EGK és a 92/84/EGK irányelv hatálya alá tartozó alkohol és alkoholtartalmú italok; |
| --- | --- |

b)

a 92/83/EGK és a 92/84/EGK irányelv hatálya alá tartozó alkohol és alkoholtartalmú italok;

| c) | a 2011/64/EU irányelv hatálya alá tartozó dohánygyártmányok. |
| --- | --- |

c)

a 2011/64/EU irányelv hatálya alá tartozó dohánygyártmányok.

(2)   A jövedéki termékekre a tagállamok speciális célú egyéb közvetett adókat is kivethetnek, amennyiben azok megfelelnek a jövedéki adó és a hozzáadottérték-adó esetében alkalmazandó, az adóalap meghatározására, az adó kiszámítására, kivetésére és ellenőrzésére vonatkozó uniós adószabályoknak, nem értve ide a mentességekre vonatkozó rendelkezéseket.

(3)   A tagállamok adót vethetnek ki:

| a) | jövedéki terméknek nem minősülő termékekre; |
| --- | --- |

a)

jövedéki terméknek nem minősülő termékekre;

| b) | szolgáltatásnyújtásra, ideértve a jövedéki termékekkel kapcsolatos szolgáltatások nyújtását is, amelyek forgalmi adóként nem határozhatók meg. |
| --- | --- |

b)

szolgáltatásnyújtásra, ideértve a jövedéki termékekkel kapcsolatos szolgáltatások nyújtását is, amelyek forgalmi adóként nem határozhatók meg.

Az ilyen adók kivetése azonban nem járhat a határátlépéshez kapcsolódó alakiságokkal a tagállamok közötti kereskedelemben.

2. cikk

Az Uniós Vámkódex alkalmazása jövedéki termékekre

(1)   A hatályos uniós vámrendelkezésekben az áruknak az Unió vámterületére történő beléptetésére megállapított alakiságokat értelemszerűen alkalmazni kell a jövedéki termékeknek a 4. cikk (2) bekezdésében említett területekről az Unió területére történő beléptetésekor is.

(2)   A hatályos uniós vámrendelkezésekben az áruknak az Unió vámterületéről történő kiléptetésére megállapított alakiságokat értelemszerűen alkalmazni kell a jövedéki termékeknek az Unió területéről a 4. cikk (2) bekezdésében említett egyik területre történő kiléptetésére is.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve Finnország a jövedéki termékeknek az említett tagállam területe, illetve a 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett területek közötti szállítására vonatkozóan alkalmazhatja az említett tagállam területén belüli szállítására vonatkozó eljárásokat.

(4)   A 14–46. cikk nem alkalmazandó azokra a jövedéki termékekre, amelyek a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) 5. cikkének 24. pontjában meghatározott nem uniós áruk vámjogi státuszával rendelkeznek.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „adóraktár engedélyese”: az a természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely valamely tagállam illetékes hatóságaitól engedélyt kapott, hogy üzleti tevékenysége során adófelfüggesztés alatt adóraktárban jövedéki terméket állítson elő, dolgozzon fel, birtokoljon, tároljon, vegyen át vagy adjon fel; |
| --- | --- |

1.

„adóraktár engedélyese”: az a természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely valamely tagállam illetékes hatóságaitól engedélyt kapott, hogy üzleti tevékenysége során adófelfüggesztés alatt adóraktárban jövedéki terméket állítson elő, dolgozzon fel, birtokoljon, tároljon, vegyen át vagy adjon fel;

| 2. | „tagállam területe”: valamely tagállam azon területe, amelyre a Szerződések – az EUMSZ 349. és 355. cikkével összhangban – alkalmazandók, kivéve a harmadik területeket; |
| --- | --- |

2.

„tagállam területe”: valamely tagállam azon területe, amelyre a Szerződések – az EUMSZ 349. és 355. cikkével összhangban – alkalmazandók, kivéve a harmadik területeket;

| 3. | „az Unió területe”: a tagállamok területe; |
| --- | --- |

3.

„az Unió területe”: a tagállamok területe;

| 4. | „harmadik területek”: a 4. cikk (2) és (3) bekezdésében említett területek; |
| --- | --- |

4.

„harmadik területek”: a 4. cikk (2) és (3) bekezdésében említett területek;

| 5. | „harmadik országok”: minden olyan állam vagy terület, amelyre a Szerződések nem vonatkoznak; |
| --- | --- |

5.

„harmadik országok”: minden olyan állam vagy terület, amelyre a Szerződések nem vonatkoznak;

| 6. | „adófelfüggesztés”: jövedéki termék előállítására, feldolgozására, birtoklására, tárolására vagy szállítására alkalmazott, a jövedéki adót felfüggesztő adóügyi eljárás vagy intézkedés; |
| --- | --- |

6.

„adófelfüggesztés”: jövedéki termék előállítására, feldolgozására, birtoklására, tárolására vagy szállítására alkalmazott, a jövedéki adót felfüggesztő adóügyi eljárás vagy intézkedés;

| 7. | „importálás”: az áruk szabad forgalomba bocsátása a 952/2013/EU rendelet 201. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

7.

„importálás”: az áruk szabad forgalomba bocsátása a 952/2013/EU rendelet 201. cikkével összhangban;

| 8 | „szabálytalan behozatal”: olyan áruknak az Unió területére való behozatala, amelyeket nem bocsátottak a 952/2013/EU rendelet 201. cikkével összhangban szabad forgalomba, és amelyekre vonatkozóan az említett rendelet 79. cikkének (1) bekezdésével összhangban vámtartozás keletkezett, illetve keletkezett volna, ha az áruk vámkötelesek lennének; |
| --- | --- |

8

„szabálytalan behozatal”: olyan áruknak az Unió területére való behozatala, amelyeket nem bocsátottak a 952/2013/EU rendelet 201. cikkével összhangban szabad forgalomba, és amelyekre vonatkozóan az említett rendelet 79. cikkének (1) bekezdésével összhangban vámtartozás keletkezett, illetve keletkezett volna, ha az áruk vámkötelesek lennének;

| 9. | „bejegyzett címzett”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságaitól engedélyt kapott, hogy üzleti tevékenysége során, az általuk meghatározott feltételeket betartva a jövedékiadó-felfüggesztéssel más tagállam területéről szállított jövedéki terméket átvegyen; |
| --- | --- |

9.

„bejegyzett címzett”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságaitól engedélyt kapott, hogy üzleti tevékenysége során, az általuk meghatározott feltételeket betartva a jövedékiadó-felfüggesztéssel más tagállam területéről szállított jövedéki terméket átvegyen;

| 10. | „bejegyzett feladó”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely a behozatal helye szerinti tagállam illetékes hatóságaitól kizárólag arra kapott engedélyt, hogy jövedéki terméket üzleti tevékenysége során, az e hatóságok által meghatározott feltételeket betartva a 952/2013/EU rendelet 201. cikkének megfelelően szabad forgalomba bocsátást követően adófelfüggesztés keretében feladjon; |
| --- | --- |

10.

„bejegyzett feladó”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely a behozatal helye szerinti tagállam illetékes hatóságaitól kizárólag arra kapott engedélyt, hogy jövedéki terméket üzleti tevékenysége során, az e hatóságok által meghatározott feltételeket betartva a 952/2013/EU rendelet 201. cikkének megfelelően szabad forgalomba bocsátást követően adófelfüggesztés keretében feladjon;

| 11. | „adóraktár”: az a hely, ahol az adóraktár helye szerinti tagállam illetékes hatóságai által megállapított feltételek szerint az adóraktár engedélyese üzleti tevékenysége során jövedéki terméket adófelfüggesztés alatt előállít, feldolgoz, birtokol, tárol, átvesz vagy felad; |
| --- | --- |

11.

„adóraktár”: az a hely, ahol az adóraktár helye szerinti tagállam illetékes hatóságai által megállapított feltételek szerint az adóraktár engedélyese üzleti tevékenysége során jövedéki terméket adófelfüggesztés alatt előállít, feldolgoz, birtokol, tárol, átvesz vagy felad;

| 12. | „igazolt feladó”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely bejegyeztette magát a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainál a célból, hogy üzleti tevékenysége során valamely tagállam területén szabad forgalomba bocsátott, majd egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékeket adjon fel; |
| --- | --- |

12.

„igazolt feladó”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely bejegyeztette magát a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainál a célból, hogy üzleti tevékenysége során valamely tagállam területén szabad forgalomba bocsátott, majd egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékeket adjon fel;

| 13. | „igazolt címzett”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely bejegyeztette magát a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságainál a célból, hogy üzleti tevékenysége során valamely tagállam területén szabad forgalomba bocsátott, majd egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékeket vegyen át; |
| --- | --- |

13.

„igazolt címzett”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely bejegyeztette magát a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságainál a célból, hogy üzleti tevékenysége során valamely tagállam területén szabad forgalomba bocsátott, majd egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékeket vegyen át;

| 14. | „rendeltetési hely szerinti tagállam”: az a tagállam, amelynek területén a jövedéki termékeket ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban célba kívánják juttatni, illetve fel kívánják használni; |
| --- | --- |

14.

„rendeltetési hely szerinti tagállam”: az a tagállam, amelynek területén a jövedéki termékeket ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban célba kívánják juttatni, illetve fel kívánják használni;

| 15. | „elengedés”: a még meg nem fizetett jövedéki adó megfizetésének kötelezettsége alóli mentesítés; |
| --- | --- |

15.

„elengedés”: a még meg nem fizetett jövedéki adó megfizetésének kötelezettsége alóli mentesítés;

| 16. | „visszatérítés”: a már megfizetett jövedéki adó visszatérítése. |
| --- | --- |

16.

„visszatérítés”: a már megfizetett jövedéki adó visszatérítése.

4. cikk

Területi hatály

(1)   Ezt az irányelvet, valamint a 92/83/EGK, a 92/84/EGK, a 2003/96/EK és a 2011/64/EU irányelvet az Unió területén kell alkalmazni.

(2)   Ez az irányelv, valamint a 92/83/EGK, a 92/84/EGK, a 2003/96/EK és a 2011/64/EU irányelv nem alkalmazandó az Unió vámterületének részét képező következő területekre:

| a) | Kanári-szigetek; |
| --- | --- |

a)

Kanári-szigetek;

| b) | az EUMSZ 349. cikkében, valamint 355. cikkének (1) bekezdésében említett francia területek; |
| --- | --- |

b)

az EUMSZ 349. cikkében, valamint 355. cikkének (1) bekezdésében említett francia területek;

| c) | Åland-szigetek; |
| --- | --- |

c)

Åland-szigetek;

| d) | Csatorna-szigetek. |
| --- | --- |

d)

Csatorna-szigetek.

(3)   Ez az irányelv, valamint a 92/83/EGK, a 92/84/EGK, a 2003/96/EK és a 2011/64/EU irányelv nem alkalmazandó sem az EUMSZ 355. cikke (3) bekezdésének hatálya alá eső területekre, sem pedig az Unió vámterületének részét nem képező egyéb következő területekre:

| a) | Helgoland szigete; |
| --- | --- |

a)

Helgoland szigete;

| b) | Büsingen területe; |
| --- | --- |

b)

Büsingen területe;

| c) | Ceuta; |
| --- | --- |

c)

Ceuta;

| d) | Melilla; |
| --- | --- |

d)

Melilla;

| e) | Livigno. |
| --- | --- |

e)

Livigno.

(4)   Spanyolország nyilatkozat útján értesítést adhat, hogy az említett nyilatkozat letétbe helyezését követő második hónap első napjától kezdődően ezen irányelv és a 92/83/EGK, a 92/84/EGK, a 2003/96/EK és a 2011/64/EU irányelv alkalmazandó a Kanári-szigetekre – a különlegesen távoli fekvésükhöz való alkalmazkodáshoz szükséges intézkedésekre is figyelemmel – az 1. cikkben említett jövedéki termékek mindegyike vagy egy része vonatkozásában.

(5)   Franciaország nyilatkozat útján értesítést adhat, hogy az említett nyilatkozat letétbe helyezését követő második hónap első napjától kezdődően ezen irányelv és a 92/83/EGK, a 92/84/EGK, a 2003/96/EK és a 2011/64/EU irányelv alkalmazandó a (2) bekezdés b) pontjában említett területekre – a különlegesen távoli fekvésükhöz való alkalmazkodáshoz szükséges intézkedésekre is figyelemmel – az 1. cikkben említett jövedéki termékek mindegyike vagy egy része vonatkozásában.

(6)   Ezen irányelv rendelkezései nem akadályozzák Görögországot abban, hogy fenntartsa az Athosz-hegy vonatkozásában a görög alkotmány 105. cikkében biztosított különleges jogállást.

5. cikk

Különös területi státusz

(1)   Figyelembe véve a Franciaországgal, Olaszországgal, Ciprussal és az Egyesült Királysággal kötött egyezményeket és szerződéseket, ezen irányelv alkalmazásában nem minősül harmadik országnak a Monacói Hercegség, San Marino, az Egyesült Királyság felségterületéhez tartozó akrotíri és dhekeliai támaszpont, valamint a Man-sziget.

(2)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy:

| a) | a Monacói Hercegség területéről kiinduló vagy oda irányuló jövedékitermék-szállítások azonos elbánásban részesüljenek a Franciaországból kiinduló vagy oda irányuló szállításokkal; |
| --- | --- |

a)

a Monacói Hercegség területéről kiinduló vagy oda irányuló jövedékitermék-szállítások azonos elbánásban részesüljenek a Franciaországból kiinduló vagy oda irányuló szállításokkal;

| b) | a San Marinóból kiinduló vagy oda irányuló jövedékitermék-szállítások azonos elbánásban részesüljenek az Olaszországból kiinduló vagy oda irányuló szállításokkal; |
| --- | --- |

b)

a San Marinóból kiinduló vagy oda irányuló jövedékitermék-szállítások azonos elbánásban részesüljenek az Olaszországból kiinduló vagy oda irányuló szállításokkal;

| c) | az Egyesült Királyság felségterületéhez tartozó akrotíri és dhekeliai támaszpontról kiinduló vagy oda irányuló jövedékitermék-szállítások azonos elbánásban részesüljenek a Ciprusról kiinduló vagy oda irányuló szállításokkal; |
| --- | --- |

c)

az Egyesült Királyság felségterületéhez tartozó akrotíri és dhekeliai támaszpontról kiinduló vagy oda irányuló jövedékitermék-szállítások azonos elbánásban részesüljenek a Ciprusról kiinduló vagy oda irányuló szállításokkal;

| d) | a Man-sziget területéről kiinduló vagy oda irányuló jövedékitermék-szállítások azonos elbánásban részesüljenek az Egyesült Királyságból kiinduló vagy oda irányuló szállításokkal. |
| --- | --- |

d)

a Man-sziget területéről kiinduló vagy oda irányuló jövedékitermék-szállítások azonos elbánásban részesüljenek az Egyesült Királyságból kiinduló vagy oda irányuló szállításokkal.

(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a Jungholzból és a Mittelbergből (Kleines Walsertal) kiinduló vagy oda irányuló jövedékitermék-szállítások azonos elbánásban részesüljenek a Németországból kiinduló vagy oda irányuló szállításokkal.

II. FEJEZET

Általános eljárási rendelkezések

1. szakasz

Adóztatandó tényállás, a jövedékiadó-kötelezettség keletkezése, szabálytalanságok adófelfüggesztéssel történő szállítás során

6. cikk

Adóztatandó tényállás, a jövedékiadó-kötelezettség keletkezésének ideje és helye, megsemmisülés és helyrehozhatatlan károsodás

(1)   A jövedéki termékek jövedékiadó-kötelessé válnak:

| a) | az Unió területén belüli előállításukkor, adott esetben ideértve a kitermelésüket is; |
| --- | --- |

a)

az Unió területén belüli előállításukkor, adott esetben ideértve a kitermelésüket is;

| b) | az Unió területére történő importálásukkor vagy szabálytalan behozatalukkor. |
| --- | --- |

b)

az Unió területére történő importálásukkor vagy szabálytalan behozatalukkor.

(2)   A jövedékiadó-kötelezettség a szabad forgalomba bocsátás időpontjában és a szabad forgalomba bocsátás szerinti tagállamban keletkezik.

(3)   Ezen irányelv alkalmazásában „szabad forgalomba bocsátás” az alábbiak bármelyike:

| a) | jövedéki termék adófelfüggesztés alóli kikerülése, ideértve a szabálytalan kikerülést is; |
| --- | --- |

a)

jövedéki termék adófelfüggesztés alóli kikerülése, ideértve a szabálytalan kikerülést is;

| b) | jövedéki termékek adófelfüggesztésen kívüli birtoklása vagy tárolása – ideértve a szabálytalan birtoklást vagy tárolást is –, amennyiben az uniós jog és a nemzeti jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseinek értelmében nem vetettek ki jövedéki adót; |
| --- | --- |

b)

jövedéki termékek adófelfüggesztésen kívüli birtoklása vagy tárolása – ideértve a szabálytalan birtoklást vagy tárolást is –, amennyiben az uniós jog és a nemzeti jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseinek értelmében nem vetettek ki jövedéki adót;

| c) | jövedéki termék adófelfüggesztésen kívüli előállítása, ideértve a feldolgozást, továbbá a szabálytalan előállítást és feldolgozást is; |
| --- | --- |

c)

jövedéki termék adófelfüggesztésen kívüli előállítása, ideértve a feldolgozást, továbbá a szabálytalan előállítást és feldolgozást is;

| d) | jövedéki termék importálása, ha a jövedéki termék az importálást követően nem kerül azonnal adófelfüggesztés hatálya alá, illetve a jövedéki termék szabálytalan behozatala, kivéve, ha a vámtartozás a 952/2013/EU rendelet 124. cikke (1) bekezdésének e), f), g), vagy k) pontja alapján kiegyenlítésre került. Ha a vámtartozás a 952/2013/EU rendelet 124. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján került kiegyenlítésre, a tagállamok a nemzeti jogukban szankciókat írhatnak elő, amelyek megállapításakor figyelembe kell venni azon jövedéki tartozás összegét, amely felmerült volna. |
| --- | --- |

d)

jövedéki termék importálása, ha a jövedéki termék az importálást követően nem kerül azonnal adófelfüggesztés hatálya alá, illetve a jövedéki termék szabálytalan behozatala, kivéve, ha a vámtartozás a 952/2013/EU rendelet 124. cikke (1) bekezdésének e), f), g), vagy k) pontja alapján kiegyenlítésre került. Ha a vámtartozás a 952/2013/EU rendelet 124. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján került kiegyenlítésre, a tagállamok a nemzeti jogukban szankciókat írhatnak elő, amelyek megállapításakor figyelembe kell venni azon jövedéki tartozás összegét, amely felmerült volna.

(4)   A (3) bekezdés a) pontjában említett adófelfüggesztés alóli kikerülés idejének az alábbiak tekintendők:

| a) | a jövedéki termék bejegyzett címzett általi átvételének ideje a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett esetekben; |
| --- | --- |

a)

a jövedéki termék bejegyzett címzett általi átvételének ideje a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett esetekben;

| b) | a jövedéki termék címzett általi átvételének ideje a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontjában említett esetekben; |
| --- | --- |

b)

a jövedéki termék címzett általi átvételének ideje a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontjában említett esetekben;

| c) | a jövedéki termék rendeltetési helyen történő közvetlen átvételének ideje a 16. cikk (4) bekezdésében említett esetekben. |
| --- | --- |

c)

a jövedéki termék rendeltetési helyen történő közvetlen átvételének ideje a 16. cikk (4) bekezdésében említett esetekben.

(5)   Az adófelfüggesztés alatt álló jövedéki terméknek előre nem látható körülmények vagy vis maior eredményeként, vagy a tagállam illetékes hatóságai által az áru megsemmisítésére kiadott engedély következményeként bekövetkező teljes megsemmisülése vagy – teljes vagy részleges – helyrehozhatatlan károsodása nem tekintendő szabad forgalomba bocsátásnak.

(6)   Ezen irányelv alkalmazásában az áru teljesen megsemmisültnek vagy helyrehozhatatlanul károsodottnak kell tekinteni, ha jövedéki termékként történő felhasználásra alkalmatlanná válik.

(7)   Nem tekintendő szabad forgalomba bocsátásnak a tagállamok közötti, adófelfüggesztéssel történő szállítás közben a termék jellege miatt bekövetkező részleges károsodás azon mértéke, amely nem éri el az adott jövedéki termék részleges károsodására vonatkozó közös határértéket, kivéve, ha valamely tagállamnak észszerű oka van arra, hogy csalást vagy szabálytalanságot feltételezzen. A részleges károsodásnak az adott jövedéki termék részleges károsodására vonatkozó közös határértéket meghaladó mértékét szabad forgalomba bocsátásként kell kezelni.

(8)   A tagállamok maguk állapíthatják meg az adófelfüggesztés alatt történő, a (7) bekezdés hatályán kívül eső részleges károsodási esetek kezelésére vonatkozó szabályaikat.

(9)   A jövedéki termékeknek az (5) bekezdésben említett teljes megsemmisülését vagy teljes vagy részleges helyrehozhatatlan károsodását a teljes megsemmisülés vagy a teljes vagy részleges helyrehozhatatlan károsodás helye szerinti, vagy – amennyiben a károsodás helye nem megállapítható – a károsodás észlelése szerinti tagállam illetékes hatósága számára megfelelő módon bizonyítani kell.

Amennyiben megállapítást nyer a teljes megsemmisülés vagy a teljes vagy részleges helyrehozhatatlan károsodás, a 17. cikkel összhangban rendelkezésre bocsátott biztosítékot a megfelelő bizonyítékok bemutatása alapján az esettől függően teljesen vagy részben fel kell szabadítani.

(10)   A Bizottság az 51. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az e cikk (7) bekezdésében és a 45. cikk (2) bekezdésében említett, részleges károsodásra vonatkozó közös határértékek megállapítására, többek között a termékek jellegének, fizikai és kémiai jellemzőinek, a szállításkori környezeti hőmérsékletnek, a szállítási távolságnak és a szállítási időnek a figyelembevételével, meghatározva a jövedéki termékeket, az azokhoz kapcsolódó, részleges károsodásra vonatkozó közös határértékeket a teljes mennyiség százalékában kifejezve, valamint a termékek szállításához kapcsolódó egyéb vonatkozásokat.

A részleges károsodásra vonatkozó közös határértékek hiányában a tagállamok továbbra is a nemzeti rendelkezéseket alkalmazzák.

7. cikk

A jövedékiadó-fizetési kötelezettség által terhelt személy

(1)   A jövedékiadó-fizetési kötelezettség a következő személyeket terheli:

| a) | jövedéki termék adófelfüggesztés alól a 6. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint történő kikerülése esetén:






  i. | az adóraktár engedélyese, a bejegyzett címzett vagy bármely más, a jövedéki terméket az adófelfüggesztés alól kivonó személy vagy az, akinek a megbízásából azokat a felfüggesztés alól kivonják, vagy – az adóraktárból való szabálytalan kiszállítás esetén – minden más személy, aki részt vett a kiszállításban; |
| --- | --- | --- |

a)

jövedéki termék adófelfüggesztés alól a 6. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint történő kikerülése esetén:

i.

az adóraktár engedélyese, a bejegyzett címzett vagy bármely más, a jövedéki terméket az adófelfüggesztés alól kivonó személy vagy az, akinek a megbízásából azokat a felfüggesztés alól kivonják, vagy – az adóraktárból való szabálytalan kiszállítás esetén – minden más személy, aki részt vett a kiszállításban;

| ii. | a jövedéki termék adófelfüggesztéssel történő szállítása során a 9. cikk (1), (2) és (4) bekezdésében meghatározottak szerint bekövetkezett szabálytalanság esetén: az adóraktár engedélyese, a bejegyzett feladó vagy bármely más, a 17. cikk (1) és (3) bekezdésének megfelelően az adófizetésre biztosítékot nyújtó személy, vagy bármely olyan személy, akinek része volt a termékek adófelfüggesztés alól történő szabálytalan kikerülésében, és tudomása volt vagy tudomása kellett, hogy legyen annak szabálytalan jellegéről; |
| --- | --- |

ii.

a jövedéki termék adófelfüggesztéssel történő szállítása során a 9. cikk (1), (2) és (4) bekezdésében meghatározottak szerint bekövetkezett szabálytalanság esetén: az adóraktár engedélyese, a bejegyzett feladó vagy bármely más, a 17. cikk (1) és (3) bekezdésének megfelelően az adófizetésre biztosítékot nyújtó személy, vagy bármely olyan személy, akinek része volt a termékek adófelfüggesztés alól történő szabálytalan kikerülésében, és tudomása volt vagy tudomása kellett, hogy legyen annak szabálytalan jellegéről;

| b) | jövedéki terméknek a 6. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti birtoklása vagy tárolása tekintetében: a jövedéki termékeket birtokló vagy tároló személy vagy bármely más olyan személy, aki érintett a jövedéki termékek birtoklásában vagy tárolásában, illetve e személyek bármely kombinációja az egyetemleges felelősség elvével összhangban; |
| --- | --- |

b)

jövedéki terméknek a 6. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti birtoklása vagy tárolása tekintetében: a jövedéki termékeket birtokló vagy tároló személy vagy bármely más olyan személy, aki érintett a jövedéki termékek birtoklásában vagy tárolásában, illetve e személyek bármely kombinációja az egyetemleges felelősség elvével összhangban;

| c) | jövedéki terméknek a 6. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti előállítása – többek között feldolgozása – tekintetében: a jövedéki terméket előállító személy, illetve szabálytalan előállítás esetén bármely más személy, aki részt vesz a jövedéki termék előállításában; |
| --- | --- |

c)

jövedéki terméknek a 6. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti előállítása – többek között feldolgozása – tekintetében: a jövedéki terméket előállító személy, illetve szabálytalan előállítás esetén bármely más személy, aki részt vesz a jövedéki termék előállításában;

| d) | jövedéki terméknek a 6. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerinti importálása vagy szabálytalan behozatala tekintetében: a 952/2013/EU rendelet 5. cikkének 15. pontjában meghatározott nyilatkozattevő (a továbbiakban: a nyilatkozattevő) vagy az említett rendelet 77. cikke (3) bekezdésében említett bármely más személy; szabálytalan behozatal esetén bármely más személy, aki érintett a szabálytalan behozatalban. |
| --- | --- |

d)

jövedéki terméknek a 6. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerinti importálása vagy szabálytalan behozatala tekintetében: a 952/2013/EU rendelet 5. cikkének 15. pontjában meghatározott nyilatkozattevő (a továbbiakban: a nyilatkozattevő) vagy az említett rendelet 77. cikke (3) bekezdésében említett bármely más személy; szabálytalan behozatal esetén bármely más személy, aki érintett a szabálytalan behozatalban.

(2)   Ha ugyanazon jövedékiadó-fizetési kötelezettség több személyt terhel, akkor egyetemlegesen felelősek az ilyen tartozásért.

8. cikk

A jövedékiadó-kötelezettség keletkezésének feltételei és az alkalmazandó adókulcs

Az alkalmazandó jövedéki adó kivetésének feltételei és mértéke megegyezik az adókötelezettség keletkezésének időpontjában a szabad forgalomba bocsátás helye szerinti tagállamban hatályban levő feltételekkel és mértékkel.

A jövedéki adót az egyes tagállamok az általuk meghatározott eljárás szerint vetik ki és szedik be, valamint – adott esetben – térítik vissza vagy engedik el. A tagállamoknak ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazniuk a nemzeti és a más tagállamból származó termékekre.

Az első bekezdéstől eltérve, amennyiben a jövedékiadó-mértékek megváltoznak, adott esetben a jövedéki termékek már szabad forgalomba bocsátott készleteire kivetett adó növekedhet, illetve csökkenhet.

9. cikk

Szabálytalanságok a jövedéki termékeke adófelfüggesztéssel történő szállítása során

(1)   Amennyiben a jövedéki termék adófelfüggesztéssel történő szállítása során olyan szabálytalanság történt, amely a jövedéki terméknek a 6. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti szabad forgalomba bocsátását eredményezi, a szabad forgalomba bocsátásra a szabálytalanság elkövetésének helye szerinti tagállam területén kerül sor.

(2)   Amennyiben jövedéki termék adófelfüggesztéssel történő szállítása során olyan szabálytalanságot észleltek, amely a jövedéki terméknek a 6. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti szabad forgalomba bocsátását eredményezi, és ha a szabálytalanság megtörténtének helye nem határozható meg, akkor ez utóbbinak a szabálytalanság észlelésének helye szerinti tagállam területét, idejének pedig a szabálytalanság észlelésének idejét kell tekinteni.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett esetekben a tényleges vagy vélelmezett szabad forgalomba bocsátás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai értesítik a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait.

(4)   Amennyiben az adófelfüggesztéssel szállított jövedéki termék nem érkezett meg a rendeltetési helyére, és a szállítás során nem észleltek a terméknek a 6. cikk (3) bekezdése a) pontja szerinti szabad forgalomba bocsátását eredményező szabálytalanságot, a szabálytalanság előfordulási helyének a feladás szerinti tagállamot, idejének pedig a szállítás megkezdésének idejét kell tekinteni, kivéve, ha a szállítás 19. cikk (1) bekezdése szerinti megkezdésétől számított négy hónapon belül a szállítás 19. cikk (2) bekezdése szerinti befejezését, illetve a szabálytalanság előfordulási helyét igazoló bizonyítékot nyújtanak a feladás szerinti tagállam illetékes hatóságai részére.

Amennyiben a 17. cikkben előírt biztosítékot nyújtó személynek nem volt vagy nem lehetett tudomása arról, hogy a termékek nem érkeztek meg a rendeltetési helyükre, ennek az információnak a feladás szerinti tagállam illetékes hatóságai által történő közlését követően egy hónap áll rendelkezésére, hogy igazolja a szállításnak a 19. cikk (2) bekezdése szerinti befejeződését, illetve a szabálytalanság előfordulásának helyét.

(5)   A (2) és a (4) bekezdésben említett helyzetekben, amennyiben a szállítás 19. cikk (1) bekezdése szerinti megkezdésétől számított három év letelte előtt megállapítják, hogy a szabálytalanság ténylegesen melyik tagállamban fordult elő, az (1) bekezdés alkalmazandó.

A szabálytalanság előfordulási helye szerinti tagállam illetékes hatóságai értesítik a jövedéki adó kivetési helye szerinti tagállam illetékes hatóságait, amelyek a jövedéki adót visszatérítik vagy elengedik, amennyiben a jövedéki adónak a másik tagállamban történt kivetését igazoló bizonyítékot megküldték.

(6)   E cikk alkalmazásában „szabálytalanság” a 6. cikk (5) és (6) bekezdésében említettől eltérő minden olyan helyzet, amely jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítása során áll elő, és amelynek következtében a jövedéki termékek szállítása vagy szállításának egy része nem a 19. cikk (2) bekezdésének megfelelően fejeződik be.

2. szakasz

A jövedéki adó visszatérítése és elengedése

10. cikk

A jövedéki adó visszatérítése és elengedése

A 37. cikk (4) bekezdésében, a 44. cikk (5) bekezdésében és a 46. cikk (3) bekezdésében említett, valamint a 92/83/EGK, a 92/84/EGK, a 2003/96/EK és a 2011/64/EU irányelvben meghatározott eseteken túl annak a tagállamnak az illetékes hatóságai, ahol a szabad forgalomba bocsátás történt, az érintett személy kérelmére visszatéríthetik vagy elengedhetik a szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékekre kivetett jövedéki adót, amennyiben ezen termékek szabad forgalomba bocsátása a tagállam által megállapított körülmények között és olyan feltételeknek megfelelően történt, amelyeket a tagállam az esetleges adócsalás és visszaélések megelőzése céljából meghatároz.

Az ilyen visszatérítés vagy elengedés nem eredményezhet a 11. cikk, illetve a 92/83/EGK, a 92/84/EGK, a 2003/96/EK vagy a 2011/64/EU irányelv által megállapítottakon kívüli adómentességet.

3. Szakasz

Mentességek

11. cikk

Mentességek a jövedéki adó megfizetése alól

(1)   A jövedéki termékek mentesülnek a jövedéki adó megfizetése alól, amennyiben a következő felhasználási célra szánják őket:

| a) | diplomáciai vagy konzuli kapcsolat keretében; |
| --- | --- |

a)

diplomáciai vagy konzuli kapcsolat keretében;

| b) | a fogadó tagállam hatóságai által ekként elismert nemzetközi szervezetek vagy azok tagjai által, az ilyen szervezeteket létrehozó nemzetközi egyezményekben vagy a székhely- megállapodásokban meghatározott korlátozásokkal és feltételekkel; |
| --- | --- |

b)

a fogadó tagállam hatóságai által ekként elismert nemzetközi szervezetek vagy azok tagjai által, az ilyen szervezeteket létrehozó nemzetközi egyezményekben vagy a székhely- megállapodásokban meghatározott korlátozásokkal és feltételekkel;

| c) | a jövedéki adó kivetésének helye szerinti tagállamon kívüli bármelyik tagállam fegyveres erői által, ezen erők általi használatra, az őket kísérő polgári személyzet számára vagy ezen erők étkezdéiben vagy kantinjaiban történő felhasználásra, amennyiben e fegyveres erők a közös biztonság- és védelempolitika keretében folytatott uniós tevékenység végrehajtása céljából végzett védelmi feladat ellátásában vesznek részt; |
| --- | --- |

c)

a jövedéki adó kivetésének helye szerinti tagállamon kívüli bármelyik tagállam fegyveres erői által, ezen erők általi használatra, az őket kísérő polgári személyzet számára vagy ezen erők étkezdéiben vagy kantinjaiban történő felhasználásra, amennyiben e fegyveres erők a közös biztonság- és védelempolitika keretében folytatott uniós tevékenység végrehajtása céljából végzett védelmi feladat ellátásában vesznek részt;

| d) | az Észak-atlanti Szerződésben részes államok közül a jövedéki adó kivetésének helye szerinti tagállamon kívül bármelyiknek a fegyveres erői által, ezen erők általi használatra, az őket kísérő polgári személyzet számára vagy ezen erők étkezdéiben vagy kantinjaiban történő felhasználásra; |
| --- | --- |

d)

az Észak-atlanti Szerződésben részes államok közül a jövedéki adó kivetésének helye szerinti tagállamon kívül bármelyiknek a fegyveres erői által, ezen erők általi használatra, az őket kísérő polgári személyzet számára vagy ezen erők étkezdéiben vagy kantinjaiban történő felhasználásra;

| e) | az Egyesült Királyságnak a Ciprusi Köztársaság létesítéséről szóló, 1960. augusztus 16-i szerződés értelmében a Ciprus szigetén állomásozó fegyveres erői által, ezen erők használatára, az őket kísérő polgári személyzet számára vagy ezen erők étkezdéiben vagy kantinjaiban való felhasználásra; |
| --- | --- |

e)

az Egyesült Királyságnak a Ciprusi Köztársaság létesítéséről szóló, 1960. augusztus 16-i szerződés értelmében a Ciprus szigetén állomásozó fegyveres erői által, ezen erők használatára, az őket kísérő polgári személyzet számára vagy ezen erők étkezdéiben vagy kantinjaiban való felhasználásra;

| f) | harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodás szerint történő felhasználás, feltéve, hogy az ilyen megállapodás a hozzáadottérték-adó alóli mentesség szempontjából megengedett vagy engedélyezett. |
| --- | --- |

f)

harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodás szerint történő felhasználás, feltéve, hogy az ilyen megállapodás a hozzáadottérték-adó alóli mentesség szempontjából megengedett vagy engedélyezett.

(2)   A mentesség a fogadó tagállam által meghatározott feltételektől és korlátozásoktól függ. A tagállamok a jövedékiadó-mentességet visszatérítés formájában is biztosíthatják.

12. cikk

Adómentességi igazolás

(1)   A valamely tagállam területéről egy másik tagállam területére adófelfüggesztéssel szállított és a 11. cikk (1) bekezdésében említett mentesség hatálya alá tartozó jövedéki termékeket adómentességi igazolásnak kell kísérnie. Az adómentességi igazolás meghatározza a leszállítandó jövedéki termék jellegét és mennyiségét, a termék értékét, valamint azonosítja a mentesített címzettet és a mentesítést tanúsító fogadó tagállamot.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett adómentességi igazolást használhatják a közvetett adózás más területeinek lefedésére és annak biztosítására is, hogy az adómentességi igazolás összeegyeztethető legyen nemzeti joguk mentesség odaítélésére vonatkozó feltételeivel és korlátozásaival.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az adómentességi igazoláshoz használandó űrlap megállapítására. Az említett végrehajtási jogi aktusokat az 52. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   A jövedéki termékeknek a 11. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett fegyveres erők részére adófelfüggesztéssel történő szállítására nem alkalmazandó a 20–27. cikkben meghatározott eljárás, amennyiben e szállítás az Észak-atlanti Szerződésen közvetlenül alapuló valamely eljárás hatálya alá tartozik.

A tagállamok azonban előírhatják, hogy a 20–27. cikkben meghatározott eljárást alkalmazni kell az olyan szállításra, amelyre teljes egészében a területükön belül, vagy – az érintett tagállamok közötti megállapodás alapján – e tagállamok területei között kerül sor.

13. cikk

Mentességek a jövedéki adó megfizetése alól a harmadik országokba vagy területekre utazó utasok számára

(1)   A tagállamok mentességet adhatnak a vámmentes üzletben értékesített, légi járaton vagy tengeri hajóúton harmadik területre vagy harmadik országba tartó utasok által személyi poggyászban magukkal vitt termékekre.

(2)   A harmadik területre vagy harmadik országba irányuló légi járat vagy tengeri hajóút alkalmával a légi jármű vagy a hajó fedélzetén értékesített termékeket a vámmentes üzletekben értékesített termékekkel azonos elbánásban kell részesíteni.

(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az (1) és (2) bekezdésben szereplő mentességeket úgy alkalmazzák, hogy megelőzzék az esetleges adócsalást, adókikerülést vagy visszaéléseket.

(4)   E cikk alkalmazásában:

| a) | „vámmentes üzlet”: repülőtér vagy kikötő területén működő olyan intézmény, amely megfelel a tagállamok illetékes hatóságai által különösen a (3) bekezdés alapján megállapított feltételeknek; |
| --- | --- |

a)

„vámmentes üzlet”: repülőtér vagy kikötő területén működő olyan intézmény, amely megfelel a tagállamok illetékes hatóságai által különösen a (3) bekezdés alapján megállapított feltételeknek;

| b) | „harmadik területre vagy harmadik országba tartó utas”: azon, úti okmánnyal rendelkező légi vagy tengeri utas, aki kijelenti, hogy végső úti célja harmadik területen vagy harmadik országban található repülőtér vagy kikötő. |
| --- | --- |

b)

„harmadik területre vagy harmadik országba tartó utas”: azon, úti okmánnyal rendelkező légi vagy tengeri utas, aki kijelenti, hogy végső úti célja harmadik területen vagy harmadik országban található repülőtér vagy kikötő.

III. fejezet

Előállítás, feldolgozás, birtoklás és tárolás

14. cikk

Általános rendelkezés

(1)   Az egyes tagállamok a jövedéki termék előállítására, feldolgozására, birtoklására és tárolására vonatkozó szabályaikat ezen irányelv rendelkezéseire figyelemmel állapítják meg.

(2)   Azoknak a jövedéki termékeknek az előállítása, feldolgozása, birtoklása és tárolása, amelyekre a jövedéki adót még nem fizették meg, adóraktárban történik.

15. cikk

Az adóraktár engedélyeseként való engedélyezésre vonatkozó feltételek

(1)   Adóraktárnak az adóraktár engedélyese általi létesítésére és működtetésére az adóraktár helye szerinti tagállam illetékes hatóságai adnak engedélyt.

Az engedélyezésre azon feltételek vonatkoznak, amelyeket a hatóságok az esetleges adócsalás és visszaélések megelőzése céljából jogosultak meghatározni.

(2)   Az adóraktár engedélyese köteles:

| a) | szükség esetén biztosítékot nyújtani a jövedéki termékek előállításával, feldolgozásával, birtoklásával és tárolásával együtt járó kockázatok fedezésére; |
| --- | --- |

a)

szükség esetén biztosítékot nyújtani a jövedéki termékek előállításával, feldolgozásával, birtoklásával és tárolásával együtt járó kockázatok fedezésére;

| b) | teljesíteni az adóraktár helye szerinti tagállamban megállapított követelményeket; |
| --- | --- |

b)

teljesíteni az adóraktár helye szerinti tagállamban megállapított követelményeket;

| c) | minden raktár tekintetében nyilvántartást vezetni a készletről és a termékek szállításáról; |
| --- | --- |

c)

minden raktár tekintetében nyilvántartást vezetni a készletről és a termékek szállításáról;

| d) | az adófelfüggesztéssel szállított jövedéki termékeket a szállítás befejeződését követően haladéktalanul adóraktárába beraktározni és nyilvántartásba venni, kivéve, ha a 16. cikk (4) bekezdését kell alkalmazni; |
| --- | --- |

d)

az adófelfüggesztéssel szállított jövedéki termékeket a szállítás befejeződését követően haladéktalanul adóraktárába beraktározni és nyilvántartásba venni, kivéve, ha a 16. cikk (4) bekezdését kell alkalmazni;

| e) | hozzájárulni teljes tevékenységének és a raktárkészletnek az ellenőrzéséhez. |
| --- | --- |

e)

hozzájárulni teljes tevékenységének és a raktárkészletnek az ellenőrzéséhez.

Az első albekezdés a) pontjában említett biztosíték nyújtásával kapcsolatos feltételeket annak a tagállamnak az illetékes hatóságai határozzák meg, amelyben az adóraktár létesítését és működését engedélyezik.

IV. fejezet

Jövedéki termékek jövedékiadó-felfüggesztéssel történő szállítása

1. szakasz

Általános rendelkezések

16. cikk

Általános rendelkezések a feladás helyére és a szállítás rendeltetési helyére vonatkozóan

(1)   A jövedéki termékek az Unió területén adófelfüggesztéssel szállíthatók az alábbi helyek között, akár harmadik országon vagy harmadik területen keresztül is:

| a) | valamely adóraktárból:






  i. | egy másik adóraktárba; |
| --- | --- | --- |

a)

valamely adóraktárból:

i.

egy másik adóraktárba;

| ii. | bejegyzett címzett számára; |
| --- | --- |

ii.

bejegyzett címzett számára;

| iii. | olyan helyre, ahol a jövedéki termékek a 25. cikk (1) bekezdésének megfelelően elhagyják az Unió területét; |
| --- | --- |

iii.

olyan helyre, ahol a jövedéki termékek a 25. cikk (1) bekezdésének megfelelően elhagyják az Unió területét;

| iv. | a 11. cikk (1) bekezdésében említett címzetthez, ha a termékeket másik tagállam területén adják fel; |
| --- | --- |

iv.

a 11. cikk (1) bekezdésében említett címzetthez, ha a termékeket másik tagállam területén adják fel;

| v. | amennyiben az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 329. cikkének (5) bekezdése előírja, a kilépési vámhivatalhoz, amely – amennyiben azt az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 189. cikkének (4) bekezdése előírja – egyben a külső árutovábbítási eljárás indító vámhivatala is; |
| --- | --- |

v.

amennyiben az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 329. cikkének (5) bekezdése előírja, a kilépési vámhivatalhoz, amely – amennyiben azt az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 189. cikkének (4) bekezdése előírja – egyben a külső árutovábbítási eljárás indító vámhivatala is;

| b) | az importálás helyéről az a) pontban említett bármelyik rendeltetési helyre, amennyiben a termékeket bejegyzett feladó adja fel. |
| --- | --- |

b)

az importálás helyéről az a) pontban említett bármelyik rendeltetési helyre, amennyiben a termékeket bejegyzett feladó adja fel.

E cikk alkalmazásában az „importálás helye” az a hely, ahol a termékeket a 952/2013/EU rendelet 201. cikkének megfelelően szabad forgalomba bocsátják.

(2)   Az adóraktáron belül történő importálás kivételével a jövedéki termékek az importálás helyéről adófelfüggesztéssel csak akkor szállíthatók el, ha a nyilatkozattevő vagy a 952/2013/EU rendelet 15. cikkével összhangban a vámalakiságok elvégzésében közvetve vagy közvetlenül érintett bármely személy a behozatal helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak rendelkezésére bocsátja az alábbiakat:

| a) | a 389/2012/EU tanácsi rendelet (15) 19. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, a szállítás bejegyzett feladóját azonosító egyedi jövedéki szám; |
| --- | --- |

a)

a 389/2012/EU tanácsi rendelet (15) 19. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, a szállítás bejegyzett feladóját azonosító egyedi jövedéki szám;

| b) | a 389/2012/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, a feladott áruk címzettjét azonosító egyedi jövedéki szám; |
| --- | --- |

b)

a 389/2012/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, a feladott áruk címzettjét azonosító egyedi jövedéki szám;

| c) | adott esetben bizonyíték arról, hogy az importált árukat a behozatal helye szerinti tagállam területéről egy másik tagállam területére kívánják feladni. |
| --- | --- |

c)

adott esetben bizonyíték arról, hogy az importált árukat a behozatal helye szerinti tagállam területéről egy másik tagállam területére kívánják feladni.

(3)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a (2) bekezdés c) pontjában említett bizonyítékot csak kérésre kell bemutatni az illetékes hatóságoknak.

(4)   Az e cikk (1) bekezdése a) pontjának i. és ii. alpontjától és b) pontjától eltérve a rendeltetési hely szerinti tagállam az általa meghatározott feltételekkel engedélyezheti, hogy jövedéki termékeket a területén található olyan közvetlen rendeltetési helyre szállítsanak adófelfüggesztéssel, amelyet az adóraktár engedélyese jelölt ki a rendeltetési hely szerinti tagállamban, vagy amelyet a 18. cikk (3) bekezdésével összhangban korlátozott engedéllyel rendelkező bejegyzett címzettől eltérő bejegyzett címzett határozott meg.

Ilyen esetekben továbbra is az adóraktár engedélyese vagy a bejegyzett címzett felelős a 24. cikk (1) bekezdésében említett átvételi elismervény benyújtásáért.

(5)   Az (1), a (2) és a (4) bekezdést a nulla százalékos adókulcsú azon jövedéki termékek szállítására is alkalmazni kell, amelyeket nem bocsátottak szabad forgalomba.

17. cikk

Biztosíték

(1)   A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai – az általuk meghatározott feltételekkel – megkövetelik, hogy a jövedékiadó-felfüggesztéssel történő szállítással járó kockázatokat biztosíték fedezze, amelyet a feladás szerinti adóraktár engedélyese vagy a bejegyzett feladó nyújt.

(2)   Az energiatermékek rögzített csővezetéken történő szállításához kizárólag kellően indokolt esetekben követelhető biztosíték.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve a feladási hely szerinti tagállam illetékes hatóságai az általuk meghatározott feltételek mellett engedélyezhetik, hogy az (1) bekezdésben említett biztosítékot a fuvarozó vagy a szállító, a jövedéki termékek tulajdonosa vagy címzettje, vagy e személyek vagy az (1) bekezdésben említett személyek közül kettő vagy több közösen nyújtsa.

(4)   A biztosítéknak az Unió egész területén érvényesnek kell lennie.

(5)   A feladás helye szerinti tagállam eltekinthet a biztosíték nyújtására vonatkozó kötelezettségtől az adófelfüggesztéssel történő jövedékitermék-szállítás alábbi eseteiben:

| a) | kizárólag saját területen történő szállítás; |
| --- | --- |

a)

kizárólag saját területen történő szállítás;

| b) | energiatermékek Unión belüli szállítása tengeren, ha ahhoz az érintett többi tagállam hozzájárul. |
| --- | --- |

b)

energiatermékek Unión belüli szállítása tengeren, ha ahhoz az érintett többi tagállam hozzájárul.

(6)   A tagállamok részletes szabályokat állapítanak meg a biztosíték nyújtására és érvényességére vonatkozóan.

18. cikk

Bejegyzett címzett

(1)   A bejegyzett címzett nem állíthat elő, nem dolgozhat fel, nem birtokolhat, nem tárolhat és nem adhat fel adófelfüggesztéssel jövedéki termékeket.

(2)   A bejegyzett címzettnek a következő követelményeket kell teljesítenie:

| a) | a jövedéki termékek feladását megelőzően a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai által meghatározott feltételekkel biztosítékot kell nyújtani a jövedéki adó megfizetésére; |
| --- | --- |

a)

a jövedéki termékek feladását megelőzően a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai által meghatározott feltételekkel biztosítékot kell nyújtani a jövedéki adó megfizetésére;

| b) | a szállítás befejeződését követően az adófelfüggesztéssel fogadott jövedéki termékeket nyilvántartásba kell venni; |
| --- | --- |

b)

a szállítás befejeződését követően az adófelfüggesztéssel fogadott jövedéki termékeket nyilvántartásba kell venni;

| c) | hozzá kell járulni minden olyan ellenőrzéshez, amely lehetővé teszi a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai számára, hogy megbizonyosodjanak a termékek tényleges átvételéről. |
| --- | --- |

c)

hozzá kell járulni minden olyan ellenőrzéshez, amely lehetővé teszi a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai számára, hogy megbizonyosodjanak a termékek tényleges átvételéről.

(3)   A jövedéki termékeket csak eseti jelleggel fogadó bejegyzett címzett számára kiállított, a 3. cikk 9. pontjában említett engedély meghatározott termékmennyiségre, egyetlen feladóra és meghatározott időtartamra szól. A tagállamok az engedélyt egyetlen szállítmányra korlátozhatják.

19. cikk

A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállításának kezdete és vége

(1)   A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítása a következő időpontban kezdődik:

| a) | a 16. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett esetekben akkor, amikor a jövedéki termékek elhagyják a feladás szerinti adóraktárat; |
| --- | --- |

a)

a 16. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett esetekben akkor, amikor a jövedéki termékek elhagyják a feladás szerinti adóraktárat;

| b) | a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett esetekben pedig akkor, amikor a termékeket a 952/2013/EU rendelet 201. cikkének megfelelően szabad forgalomba bocsátják. |
| --- | --- |

b)

a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett esetekben pedig akkor, amikor a termékeket a 952/2013/EU rendelet 201. cikkének megfelelően szabad forgalomba bocsátják.

(2)   A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítása a következő időpontban fejeződik be:

| a) | a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii. és iv. alpontjában, valamint a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett esetekben akkor, amikor a címzett átvette a jövedéki termékeket; |
| --- | --- |

a)

a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii. és iv. alpontjában, valamint a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett esetekben akkor, amikor a címzett átvette a jövedéki termékeket;

| b) | a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett esetekben akkor, amikor a jövedéki termékek elhagyták az Unió területét; |
| --- | --- |

b)

a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett esetekben akkor, amikor a jövedéki termékek elhagyták az Unió területét;

| c) | a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának v. alpontjában említett esetekben pedig akkor, amikor a jövedéki termékeket külső árutovábbítási eljárás alá vonják. |
| --- | --- |

c)

a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának v. alpontjában említett esetekben pedig akkor, amikor a jövedéki termékeket külső árutovábbítási eljárás alá vonják.

2. szakasz

A jövedéki termékek jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítása során követendő eljárás

20. cikk

Elektronikus adminisztratív okmány

(1)   A jövedéki termékek szállítása csak akkor tekintendő adófelfüggesztés alatt lebonyolított tevékenységnek, ha a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően kiállított elektronikus adminisztratív okmány kíséretében történik.

(2)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazása céljából a feladónak az (EU) 2020/263 határozat 1. cikkében említett számítógépes rendszeren (a továbbiakban: a számítógépes rendszer) keresztül be kell nyújtania az elektronikus adminisztratív okmány tervezetét a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz.

(3)   A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai elektronikus úton ellenőrzik az elektronikus adminisztratív okmány tervezetében szereplő adatokat.

Amennyiben az említett adatok nem megfelelőek, haladéktalanul értesíteni kell a feladót.

Amennyiben az említett adatok megfelelőek, a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai egyedi adminisztratív hivatkozási kódot rendelnek az okmányhoz, és azt közlik a feladóval.

(4)   A 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii. és iv. alpontjában és a 16. cikk (1) bekezdése b) pontjában, valamint a 16. cikk (4) bekezdésében említett esetekben a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai haladéktalanul továbbítják az elektronikus adminisztratív okmányt a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságainak, azok pedig továbbítják a címzettnek, ha ez utóbbi egy adóraktár engedélyese vagy bejegyzett címzett.

Ha a jövedéki termékeket a feladás helye szerinti tagállamban lévő adóraktár engedélyesének küldik, ennek a tagállamnak az illetékes hatóságai az elektronikus adminisztratív okmányt közvetlenül az adóraktár engedélyesének továbbítják.

(5)   A feladó a jövedéki termékeket kísérő személy – vagy amennyiben a termékeket nem kíséri személy, akkor a szállító vagy fuvarozó – rendelkezésére bocsátja az egyedi adminisztratív hivatkozási kódot. A jövedéki termékeket kísérő személy, a szállító vagy a fuvarozó az említett kódot kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátja a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítás teljes ideje alatt. Mindazonáltal az illetékes hatóságok adott esetben nyomtatott példányt kérhetnek az elektronikus adminisztratív okmányból, illetve bármely egyéb kereskedelmi okmányból.

(6)   A feladó a számítógépes rendszeren keresztül mindaddig törölheti az elektronikus adminisztratív okmányt, amíg a szállítás a 19. cikk (1) bekezdése értelmében meg nem kezdődik.

(7)   A feladó a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítás során a számítógépes rendszeren keresztül megváltoztathatja a jövedéki termékek rendeltetési helyét vagy címzettjét a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii., iii. vagy v. alpontjában, vagy – adott esetben – a 16. cikk (4) bekezdésében említett valamelyik rendeltetési helyre. E célból a feladó köteles a számítógépes rendszeren keresztül benyújtani a rendeltetési hely megváltoztatásáról szóló elektronikus okmány tervezetét a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

21. cikk

Az elektronikus adminisztratív okmány kezelése exportált áruk esetében

(1)   A 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. és v. alpontjában említett esetekben a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai továbbítják az elektronikus adminisztratív okmányt azon tagállam illetékes hatóságainak, amelyben az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 221. cikkének (2) bekezdése szerinti kiviteli árunyilatkozatot benyújtották (a továbbiakban: a kivitel helye szerinti tagállam), feltéve, hogy ez a tagállam különbözik a feladás helye szerinti tagállamtól.

(2)   A nyilatkozattevő a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak rendelkezésére bocsátja a kiviteli árunyilatkozatban említett jövedéki termékeket jelölő egyedi adminisztratív hivatkozási kódot.

(3)   A kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságai a termékek kivitelre bocsátása előtt ellenőrzik, hogy az elektronikus adminisztratív okmányon szereplő adatok megegyeznek-e a kiviteli árunyilatkozatban szereplő adatokkal.

(4)   Amennyiben az elektronikus adminisztratív okmányon és a kiviteli árunyilatkozatban szereplő adatok nem egyeznek, a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságai a számítógépes rendszeren keresztül értesítik a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait.

(5)   Amennyiben a termékeket a továbbiakban nem fogják kivinni az Unió vámterületéről, a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságai, amint arról tudomást szereznek, hogy a termékeket a továbbiakban nem fogják kivinni az Unió vámterületéről, számítógépes rendszeren keresztül értesítik erről a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait. A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai az értesítést haladéktalanul továbbítják a feladónak. Az értesítés kézhezvételekor a feladó köteles a 20. cikk (6) bekezdésének megfelelően törölni az elektronikus adminisztratív okmányt, vagy adott esetben a 20. cikk (7) bekezdésében meghatározottak szerint megváltoztatni a termékek rendeltetési helyét.

22. cikk

Az energiatermékek szállítására vonatkozó különös rendelkezések

(1)   Energiatermékeknek jövedékiadó-felfüggesztéssel tengeren vagy belvízi útvonalakon történő szállítása esetén, amennyiben a végleges címzett még nem ismeretes akkor, amikor a feladó benyújtja az elektronikus adminisztratív okmánynak a 20. cikk (2) bekezdésében említett tervezetét, a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai engedélyezhetik a feladónak, hogy a címzettre vonatkozó adatokat kihagyja az okmányból.

(2)   Amint a címzettre vonatkozó adatok ismertté válnak, de legkésőbb a szállítás befejeztével a feladó a 20. cikk (7) bekezdésében említett eljárás alkalmazásával továbbítja azokat a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

(3)   Ez a cikk nem alkalmazandó a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. és v. alpontjában említett szállításokra.

23. cikk

A szállítmányok megosztása

(1)   A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai – a tagállam által meghatározott feltételekkel – engedélyezhetik, hogy a feladó két vagy több szállítmányra ossza meg a jövedékiadó-felfüggesztéssel szállított energiatermékeket, feltéve, hogy teljesülnek az alábbi feltételek:

| a) | a jövedéki termékek összmennyisége nem változik; |
| --- | --- |

a)

a jövedéki termékek összmennyisége nem változik;

| b) | a megosztást az ilyen eljárást engedélyező tagállam területén bonyolítják le; |
| --- | --- |

b)

a megosztást az ilyen eljárást engedélyező tagállam területén bonyolítják le;

| c) | e tagállam illetékes hatóságait a megosztás helyéről tájékoztatják. |
| --- | --- |

c)

e tagállam illetékes hatóságait a megosztás helyéről tájékoztatják.

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, ha engedélyezik ilyen szállítmányok területükön történő megosztását, és közlik az arra vonatkozó feltételeket. A Bizottság ezen információkat továbbítja a többi tagállamnak.

24. cikk

A rendeltetési helyen végzett alakiságok

(1)   Abban az esetben, ha a jövedéki termékeket a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii. vagy iv. alpontjában, vagy a 16. cikk (4) bekezdésében említett valamelyik rendeltetési helyen veszik át, a címzett a számítógépes rendszeren keresztül haladéktalanul, de legfeljebb a szállítás befejeződését követő öt munkanapon belül – a kellően és az illetékes hatóság számára elfogadhatóan indokolt esetektől eltekintve – elismervényt nyújt be a termékek átvételéről a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai részére.

(2)   A rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai határozzák meg a termékeknek a 11. cikk (1) bekezdésében említett címzettek által történő átvételére vonatkozó átvételi elismervény benyújtását illető szabályokat.

(3)   A rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai elektronikus úton ellenőrzik az átvételi elismervényben megadott adatokat.

Amennyiben az adatok nem megfelelőek, haladéktalanul értesíteni kell a címzettet.

Amennyiben az adatok megfelelőek, a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai a címzett felé megerősítik az átvételi elismervény nyilvántartásba vételét, és a megerősítést továbbítják a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

(4)   A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai továbbítják az átvételi elismervényt a feladónak. Ha a feladási és a rendeltetési hely ugyanabban a tagállamban található, e tagállam illetékes hatóságai közvetlenül a feladónak továbbítják az átvételi elismervényt.

25. cikk

Az exportált áruk szállításának befejeződésekor végzett alakiságok

(1)   Az ezen irányelv 16. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában és – adott esetben – a 16. cikk (1) bekezdése b) pontjában említett esetekben a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságai a számítógépes rendszeren keresztül kiviteli elismervényt állítanak ki az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 329. cikke szerinti kilépési vámhivataltól az áruk kiléptetésével kapcsolatban kapott információk alapján, vagy az ezen irányelv 2. cikkének (2) bekezdésében említett, az áruknak a vámterületről történő kiléptetésére vonatkozó alakiságok teljesítési helye szerinti vámhivataltól kapott információk alapján, és a kiviteli elismervényben igazolják, hogy a jövedéki termékek elhagyták az Unió területét.

(2)   A 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának v. alpontjában említett esetekben a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságai kiviteli elismervényt állítanak ki az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 329. cikkének (5) bekezdése szerinti kilépési vámhivataltól kapott információk alapján.

(3)   A kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságai elektronikus úton ellenőrzik azon adatokat, amelyek alapján a kiviteli nyilatkozatot az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően ki kell tölteni. Az említett adatok ellenőrzését követően, valamint ha a feladás és a kivitel helye szerinti tagállam különbözik, a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságai a kiviteli elismervényt elküldik a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai továbbítják a kiviteli elismervényt a feladónak.

26. cikk

A számítógépes rendszer elérhetetlensége

(1)   A 20. cikk (1) bekezdésétől eltérve, ha a számítógépes rendszer a feladás helye szerinti tagállamban nem érhető el, a feladó a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítását az alábbi feltételekkel kezdheti meg:

| a) | a termékeket olyan tartalékokmánynak kell kísérnie, amely az elektronikus adminisztratív okmány 20. cikk (2) bekezdésében említett tervezetében szereplőkkel azonos adatokat tartalmaz; |
| --- | --- |

a)

a termékeket olyan tartalékokmánynak kell kísérnie, amely az elektronikus adminisztratív okmány 20. cikk (2) bekezdésében említett tervezetében szereplőkkel azonos adatokat tartalmaz;

| b) | a feladó a szállítás megkezdése előtt tájékoztatja a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait. |
| --- | --- |

b)

a feladó a szállítás megkezdése előtt tájékoztatja a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait.

A feladás helye szerinti tagállam a szállítás megkezdése előtt kérheti továbbá a feladótól az első albekezdés a) pontjában említett okmány egy példányát, az abban szereplő adatoknak a feladás helye szerinti tagállam általi ellenőrzését, továbbá, amennyiben a számítógépes rendszer elérhetetlensége a feladónak felróható okból áll fenn, az elérhetetlenség megfelelő indoklását.

(2)   Amint a számítógépes rendszer újra elérhetővé válik, a feladó a 20. cikk (2) bekezdésével összhangban benyújtja az elektronikus adminisztratív okmány tervezetét.

Amint az elektronikus adminisztratív okmány tervezetében foglalt adatokat a 20. cikk (3) bekezdése szerint ellenőrizték, és ha az említett adatok érvényesek, ezen okmány az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett tartalékokmány helyébe lép. A 20. cikk (4) bekezdése, a 21. cikk (1) bekezdése, valamint a 24. és a 25. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

(3)   Az (1) bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett tartalékokmány egy példányát a feladónak nyilvántartásában meg kell őriznie.

(4)   Ha a számítógépes rendszer a feladás helye szerinti tagállamban nem érhető el, a feladó a 20. cikk (7) bekezdésének megfelelőn módosíthatja az áruk rendeltetési helyét vagy a 23. cikknek megfelelően megoszthatja az energiatermékeket, és ezeket az információkat alternatív kommunikációs eszközökkel közli a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságaival. Ebből a célból a rendeltetési hely megváltoztatásának vagy a szállítmány megosztásának végrehajtását megelőzően a feladónak tájékoztatnia kell a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait. A (2) és (3) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.

(5)   Amennyiben a számítógépes rendszer a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. és v. alpontjában említett esetekben nem érhető el a feladás helye szerinti tagállamban, a feladó a nyilatkozattevő rendelkezésére bocsátja az (1) bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett tartalékokmány egy példányát.

A nyilatkozattevő a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak rendelkezésére bocsátja az említett tartalékokmány egy példányát – amelynek tartalma megfelel a kiviteli árunyilatkozatban bejelentett jövedéki termékeknek – vagy a tartalékokmány egyedi azonosítóját.

27. cikk

Tartalékokmányok a rendeltetési helyen vagy kivitel esetén

(1)   Amennyiben a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii. és iv. alpontjában, a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, valamint a 16. cikk (4) bekezdésében említett esetekben a 24. cikk (1) bekezdésében említett átvételi elismervény a jövedéki termékek szállításának befejezésekor – akár a számítógépes rendszernek a rendeltetési hely szerinti tagállamban való elérhetetlensége miatt, akár amiatt, hogy a 26. cikk (1) bekezdésében említett esetben a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárások még nem fejeződtek be – nem nyújtható be az említett cikkben megállapított határidőn belül, a címzett – a kellően indokolt esetek kivételével – köteles a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságainak benyújtani egy olyan tartalékokmányt, amely az átvételi elismervényben foglaltakkal azonos adatokat tartalmaz, és amely igazolja a szállítás befejeződését.

Kivéve ha a címzett az átvételi elismervényt a számítógépes rendszeren keresztül rövid időn belül be tudja nyújtani a 24. cikk (1) bekezdésében előírtak szerint, továbbá kivéve a kellően indokolt eseteket, a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai az első albekezdésben említett tartalékokmány másolatát megküldik a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amelyek azt továbbítják a feladónak, vagy a feladó számára hozzáférhetővé teszik. Amint a rendeltetési hely szerinti tagállamban a számítógépes rendszer újból elérhetővé válik, illetve amint a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárások befejeződtek, a címzett a 24. cikk (1) bekezdésének megfelelően átvételi elismervényt nyújt be. A 24. cikk (3) és (4) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

(2)   Amennyiben a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. vagy v. alpontjában említett esetben a 25. cikk (1) és (2) bekezdésében említett kiviteli elismervény vagy a 21. cikk (5) bekezdésében előírt azon értesítés, miszerint az árukat a továbbiakban nem szállítják ki az Unió területéről, a jövedéki termékek szállításának befejezésekor – akár a számítógépes rendszernek a kivitel helye szerinti tagállamban való elérhetetlensége miatt, akár amiatt, hogy a 26. cikk (1) bekezdésében említett esetben a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárások még nem fejeződtek be – nem állítható ki, a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságai kötelesek a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak megküldeni egy olyan okmányt, amely a kiviteli elismervényben vagy az értesítésben foglaltakkal azonos adatokat tartalmaz, és amely igazolja a szállítás befejeződését vagy azt, hogy a termékeket nem szállítják ki az Unió területéről, kivéve a kellően indokolt eseteket, valamint azon eseteket, ahol a kiviteli elismervény vagy értesítés a számítógépes rendszeren keresztül rövid időn belül kiállítható.

A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai a feladó részére megküldik, vagy a feladó számára hozzáférhetővé teszik az első albekezdésben említett okmány másolatát.

Amint a kivitel helye szerinti tagállamban a számítógépes rendszer újból elérhetővé válik, illetve amint a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárások befejeződtek, a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságai megküldik a 25. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti kiviteli elismervényt vagy a 21. cikk (5) bekezdésében előírt értesítést. A 25. cikk (3) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

28. cikk

Alternatív átvételi elismervények és a kiléptetés alternatív bizonyítása

(1)   A 27. cikkben foglaltak ellenére a 24. cikk (1) bekezdésében említett átvételi elismervény, illetve a 25. cikk (1) és (2) bekezdésében említett kiviteli elismervény igazolja a jövedéki termékek szállításának a 19. cikk (2) bekezdésével összhangban való befejeződését.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az átvételi vagy kiviteli elismervénynek a 27. cikkben említettektől eltérő okokból fakadó hiánya esetén a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállításának befejeződése a (3) és (4) bekezdéssel összhangban alternatív bizonyítékkal is igazolható.

(3)   A 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii. és iv. alpontjában, a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, valamint a 16. cikk (4) bekezdésében említett esetekben a szállítás befejeződésének alternatív bizonyítékát képezheti a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai által megfelelő bizonyítékok alapján kiadott záradék, amely igazolja, hogy a jövedéki termékek megérkeztek rendeltetési helyükre.

A 26. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett tartalékokmány megfelelő bizonyítéknak tekintendő.

(4)   A 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. vagy v. pontjában említett esetekben, annak meghatározása céljából, hogy a (2) bekezdésben meghatározott helyzetben lévő jövedéki termékeket kivitték-e az Unió területéről, a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai:

| a) | a kilépési vámhivatal helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak záradékát, amely igazolja, hogy a jövedéki termékek elhagyták az Unió területét, vagy azt, hogy a jövedéki termékeket a 16. cikk (1) bekezdése a) pontja v. alpontjának megfelelően külső árutovábbítási eljárás alá vonták, elfogadják annak megfelelő bizonyítékaként, hogy a termékeket kivitték az Unió területéről; |
| --- | --- |

a)

a kilépési vámhivatal helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak záradékát, amely igazolja, hogy a jövedéki termékek elhagyták az Unió területét, vagy azt, hogy a jövedéki termékeket a 16. cikk (1) bekezdése a) pontja v. alpontjának megfelelően külső árutovábbítási eljárás alá vonták, elfogadják annak megfelelő bizonyítékaként, hogy a termékeket kivitték az Unió területéről;

| b) | figyelembe vehetik az alábbi bizonyítékok bármilyen kombinációját:






  i. | szállítólevél; |
| --- | --- | --- |

b)

figyelembe vehetik az alábbi bizonyítékok bármilyen kombinációját:

i.

szállítólevél;

| ii. | a jövedéki termékeket az Unió vámterületéről kiszállító gazdasági szereplő által aláírt vagy hitelesített okmány, amely igazolja az áruk kiléptetését; |
| --- | --- |

ii.

a jövedéki termékeket az Unió vámterületéről kiszállító gazdasági szereplő által aláírt vagy hitelesített okmány, amely igazolja az áruk kiléptetését;

| iii. | olyan dokumentum, amelyben valamely tagállam vagy harmadik ország vámhatósága – az említett tagállamban vagy országban az említett igazolásra vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban – igazolja az átvételt; |
| --- | --- |

iii.

olyan dokumentum, amelyben valamely tagállam vagy harmadik ország vámhatósága – az említett tagállamban vagy országban az említett igazolásra vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban – igazolja az átvételt;

| iv. | a gazdasági szereplők által üzemeltetett hajókra, repülőgépekre vagy part menti létesítményekbe leszállított áruk jegyzéke; |
| --- | --- |

iv.

a gazdasági szereplők által üzemeltetett hajókra, repülőgépekre vagy part menti létesítményekbe leszállított áruk jegyzéke;

| v. | a feladás helye szerinti tagállam hatóságai számára elfogadható egyéb bizonyítékok. |
| --- | --- |

v.

a feladás helye szerinti tagállam hatóságai számára elfogadható egyéb bizonyítékok.

(5)   Amennyiben a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai elfogadják a megfelelő bizonyítékokat, ez lezárja a szállítást a számítógépes rendszerben.

29. cikk

Hatáskör-átruházás és végrehajtási hatáskörök átruházása az adófelfüggesztési eljárás keretében kicserélendő okmányok tekintetében

(1)   A Bizottság az 51. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a számítógépes rendszeren keresztül cserélt, a 20–25. cikk alkalmazását szolgáló elektronikus adminisztratív okmányok és a 26. és 27. cikkben említett tartalékokmányok szerkezetének és tartalmának meghatározására a jövedéki termékek adófelfüggesztési eljárás keretében történő szállításának összefüggésében.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az elektronikus adminisztratív okmányoknak a számítógépes rendszeren keresztül, a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállításának összefüggésében való kicserélésre vonatkozó szabályok és eljárások, valamint a 26. és a 27. cikkben említett tartalékokmányok alkalmazására vonatkozó szabályok és eljárások megállapítása céljából. Az említett végrehajtási jogi aktusokat az 52. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A 26. és 27. cikk alkalmazásában és azokkal összhangban minden tagállam meghatározza azokat a helyzeteket, amelyekben a számítógépes rendszer elérhetetlennek tekinthető, valamint megállapítja az ilyen helyzetekben követendő szabályokat és eljárásokat.

3. szakasz

Egyszerűsített eljárások

30. cikk

Egyszerűsített eljárások egyetlen tagállamban

A tagállamok a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel, teljes egészében saját területükön történő szállítása vonatkozásában egyszerűsített eljárásokat is megállapíthatnak, így eltekinthetnek az ilyen szállítások elektronikus felügyeletének követelményétől.

31. cikk

Egyszerűsített eljárások két vagy több tagállamban

Megállapodás útján és a valamennyi érintett tagállam által meghatározott feltételek mellett a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő, két vagy több tagállam területe között végbemenő gyakori és rendszeres szállítása céljából egyszerűsített eljárások alakíthatók ki.

Ez a rendelkezés magában foglalja a rögzített csővezetéken keresztül történő szállításokat.

V. FEJEZET

Jövedéki termékek szállítása és adóztatása a szabad forgalomba bocsátást követően

1. szakasz

Magánszemély általi beszerzés

32. cikk

Magánszemély általi beszerzés

(1)   A valamely magánszemély által saját felhasználásra beszerzett és a magánszemély által egyik tagállam területéről egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek esetében a jövedéki adót csak a jövedéki termék beszerzésének helye szerinti tagállamban kell kivetni.

(2)   Annak megállapítására, hogy az (1) bekezdésben említett jövedéki termékeket magánszemély általi saját felhasználásra szánták-e, a tagállamoknak legalább a következőket figyelembe kell venniük:

| a) | a termékeket birtokló személy kereskedelmi jogállása és a termékek birtoklásának oka; |
| --- | --- |

a)

a termékeket birtokló személy kereskedelmi jogállása és a termékek birtoklásának oka;

| b) | a termékek tárolási helye, vagy – adott esetben – az alkalmazott szállítási mód; |
| --- | --- |

b)

a termékek tárolási helye, vagy – adott esetben – az alkalmazott szállítási mód;

| c) | a termékekkel kapcsolatos valamennyi okmány; |
| --- | --- |

c)

a termékekkel kapcsolatos valamennyi okmány;

| d) | a termékek jellege; |
| --- | --- |

d)

a termékek jellege;

| e) | a termékek mennyisége. |
| --- | --- |

e)

a termékek mennyisége.

(3)   A (2) bekezdés e) pontjának alkalmazása céljából – kizárólag egyfajta bizonyítékként – a tagállamok irányadó szinteket állapíthatnak meg. Az irányadó szintek nem lehetnek alacsonyabbak a következőknél:

| a) | dohánygyártmányok:






  — | cigaretta: 800 db, |
| --- | --- | --- |

a)

dohánygyártmányok:

—

cigaretta: 800 db,

| — | szivarka (egyenként legfeljebb 3 g súlyú szivar): 400 db, |
| --- | --- |

—

szivarka (egyenként legfeljebb 3 g súlyú szivar): 400 db,

| — | szivar: 200 db, |
| --- | --- |

—

szivar: 200 db,

| — | fogyasztási dohány: 1,0 kg; |
| --- | --- |

—

fogyasztási dohány: 1,0 kg;

| b) | alkoholtartalmú italok:






  — | szeszek: 10 l, |
| --- | --- | --- |

b)

alkoholtartalmú italok:

—

szeszek: 10 l,

| — | köztes alkoholtermék: 20 l, |
| --- | --- |

—

köztes alkoholtermék: 20 l,

| — | bor: 90 l (beleértve legfeljebb 60 l habzóbort), |
| --- | --- |

—

bor: 90 l (beleértve legfeljebb 60 l habzóbort),

| — | sör: 110 l. |
| --- | --- |

—

sör: 110 l.

(4)   A tagállamok rendelkezhetnek akként is, hogy egy másik tagállamban szabad forgalomba bocsátott ásványolajtermék beszerzése esetén jövedéki adót kell kivetni a fogyasztás szerinti tagállamban, ha az ilyen termék szállítása magánszemély által vagy megbízásából, a szokásostól eltérő módon történik.

E bekezdés alkalmazásában „szokásostól eltérő módon történő szállítás” üzemanyag esetében a járművek üzemanyagtartályán vagy megfelelő tartaléküzemanyag-szállító kannán kívüli, illetve a folyékony fűtőanyagok esetében a gazdasági szereplők megbízásából végzett tartálykocsis szállítástól eltérő szállítás.

2. szakasz

A valamely tagállam területén szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi forgalmazás céljából egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek szállítása során követendő eljárások

33. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Ha a valamely tagállam területén szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékeket egy másik tagállam területére szállítják az e tagállamban történő kereskedelmi forgalmazás vagy felhasználás céljából, e termékek jövedékiadó-kötelesek a rendeltetési hely szerinti tagállamban.

Az e szakaszban foglalt rendelkezések hatókörén belül a jövedéki termékek csak egy igazolt feladótól egy igazolt címzetthez szállíthatók.

(2)   E cikk alkalmazásában a jövedéki termékek akkor tekintendők „kereskedelmi célból forgalmazottnak”, ha azokat egy tagállam területén szabad forgalomba bocsátották, az említett tagállam területéről egy másik tagállam területére szállították, és egy magánszemély, illetve egy nem magánszemélynek minősülő személy számára leszállították, és a szállításra nem vonatkozik a 32. vagy a 44. cikk. A jövedéki termékek nem tekinthetők viszont kereskedelmi célra forgalmazottnak, ha azokat az említett magánszemély saját felhasználás céljából szállítja egy másik tagállam területéről.

(3)   A jövedéki termékek e cikk alapján történő szállítása akkor kezdődik, amikor a jövedéki termékek elhagyják az igazolt feladó telephelyét vagy a feladás szerinti tagállam területén található bármely más olyan helyszínt, amelyről a szállítás megkezdése előtt értesíteni kell a feladás szerinti tagállam illetékes hatóságait.

(4)   A jövedéki termékek e cikk alapján történő szállítása akkor ér véget, amikor az igazolt címzett átvette a jövedéki terméket saját telephelyén vagy a rendeltetési hely szerinti tagállam területén található bármely más olyan helyszínen, amelyről a szállítás megkezdése előtt értesíteni kell a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságait.

(5)   A jövedékiadó-kötelezettség keletkezésének feltételei és az alkalmazandó jövedéki adó mértéke megegyezik az adó kivetésének időpontjában a rendeltetési hely szerinti tagállamban hatályban levő feltételekkel és mértékkel.

34. cikk

Adóztatandó tényállás

(1)   A jövedéki adó megfizetésének kötelezettsége az igazolt címzettet terheli, és az adót az áruk rendeltetési hely szerinti tagállamba történő leszállításakor kell kivetni, kivéve akkor, ha a szállítás során a 46. cikk szerinti szabálytalanság történik.

(2)   Ha a szállításban részt vevő egyik személy bejegyzésére vagy igazolására nem került sor, illetve ha a szállításban részt vevő egyik személy bejegyzésére vagy igazolására sem került sor, a jövedékiadó-fizetési kötelezettség ezeket a személyeket is terheli.

(3)   Azon jövedéki termékekre, amelyeket két tagállam területe között közlekedő hajók vagy repülőgépek fedélzetén birtokolnak, de amelyeket nem hoznak forgalomba, mialatt a jármű az egyik tagállam területén tartózkodik, nem vethető ki jövedéki adó az említett tagállamban.

35. cikk

A jövedéki termékek e szakasz szerinti szállítására vonatkozó feltételek

(1)   A jövedéki termékek szállítása csak akkor tekintendő az e szakaszban meghatározott követelményeknek megfelelő tevékenységnek, ha azt a 36. cikknek megfelelően kezelt elektronikus adminisztratív okmány kíséri.

(2)   A 34. cikk (1) bekezdésében említett igazolt címzettnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:

| a) | az áruk feladása előtt biztosítékot nyújtanak a jövedéki adó meg nem fizetésének olyan kockázata esetére, amely az átutazás által érintett tagállamokon keresztül vagy a rendeltetési hely szerinti tagállam területén történő szállítás során merülhet fel; |
| --- | --- |

a)

az áruk feladása előtt biztosítékot nyújtanak a jövedéki adó meg nem fizetésének olyan kockázata esetére, amely az átutazás által érintett tagállamokon keresztül vagy a rendeltetési hely szerinti tagállam területén történő szállítás során merülhet fel;

| b) | megfizetik a rendeltetési hely szerinti tagállamban kivetett jövedéki adót az áruk szállításának befejeződésekor az e tagállam által meghatározott eljárás szerint; |
| --- | --- |

b)

megfizetik a rendeltetési hely szerinti tagállamban kivetett jövedéki adót az áruk szállításának befejeződésekor az e tagállam által meghatározott eljárás szerint;

| c) | hozzájárulnak minden olyan ellenőrzéshez, amely lehetővé teszi a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságainak, hogy meggyőződjenek a termékek tényleges átvételéről és a kivetett jövedéki adó megfizetéséről. |
| --- | --- |

c)

hozzájárulnak minden olyan ellenőrzéshez, amely lehetővé teszi a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságainak, hogy meggyőződjenek a termékek tényleges átvételéről és a kivetett jövedéki adó megfizetéséről.

(3)   A (2) bekezdés a) pontjától eltérve a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai az általuk meghatározott feltételek mellett lehetővé tehetik, hogy a biztosítékot a szállító vagy fuvarozó, a jövedéki termék tulajdonosa, az igazolt feladó vagy az említettek közül két vagy több személy közösen, az igazolt címzettel együtt vagy nélküle biztosítsa.

(4)   A (2) bekezdés a) pontjában említett biztosítéknak az Unió egész területén érvényesnek kell lennie.

(5)   A tagállamok részletes szabályokat állapítanak meg a biztosíték nyújtására és érvényességére vonatkozóan.

(6)   Az adóraktár engedélyese vagy a bejegyzett feladó e szakasz alkalmazásában igazolt feladóként járhat el, miután erről értesítette a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait.

(7)   Az adóraktár engedélyese vagy a bejegyzett címzett e szakasz alkalmazásában igazolt címzettként járhat el, miután erről értesítette a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságait.

(8)   A jövedéki termékeket csupán eseti jelleggel feladó, illetve fogadó igazolt feladó, illetve igazolt címzett számára kiállított, a 3. cikk 12. és 13. pontja szerinti igazolás meghatározott termékmennyiségre, egyetlen feladóra, illetve címzettre, valamint meghatározott időtartamra szól. A tagállamok az igazolást egyetlen szállítmányra is korlátozhatják. A 3. cikk 12. és 13. pontjában foglalt követelmények ellenére ilyen ideiglenes igazolás adható a feladóként vagy címzettként eljáró magánszemélyek részére is, amikor a 33. cikk (2) bekezdése szerint jövedékiadó-köteles termékeket kereskedelmi célból forgalmaznak.

36. cikk

Elektronikus egyszerűsített adminisztratív okmány

(1)   A jövedéki termékek e szakasz szerinti szállításakor az igazolt feladónak a számítógépes rendszeren keresztül be kell nyújtania az egyszerűsített elektronikus adminisztratív okmány tervezetét a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

(2)   A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai elektronikus úton ellenőrzik az egyszerűsített elektronikus adminisztratív okmány tervezetében szereplő adatokat.

Amennyiben az említett adatok nem megfelelőek, haladéktalanul értesíteni kell az igazolt feladót.

Amennyiben az említett adatok megfelelőek, a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai egyedi egyszerűsített adminisztratív hivatkozási kódot rendelnek az okmányhoz, és azt közlik az igazolt feladóval.

(3)   A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai haladéktalanul továbbítják az egyszerűsített elektronikus adminisztratív okmányt a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságainak, utóbbiak pedig továbbítják azt az igazolt címzettnek.

(4)   Az igazolt feladó a jövedéki termékeket kísérő személy – vagy amennyiben a termékeket nem kíséri személy, akkor a szállító vagy fuvarozó – rendelkezésére bocsátja az egyedi egyszerűsített adminisztratív hivatkozási kódot. A jövedéki termékeket kísérő személy, a szállító vagy a fuvarozó a szállítás során az említett kódot kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátja.

(5)   Jövedéki termékek e szakasz szerinti szállításakor az igazolt feladó a számítógépes rendszeren keresztül megváltoztathatja a rendeltetési helyet egy ugyanazon tagállamon belüli, ugyanazon igazolt címzett által üzemeltetett szállítási helyre vagy a feladás helyére. E célból az igazolt feladó a számítógépes rendszeren keresztül benyújtja a rendeltetési hely megváltoztatásáról szóló elektronikus okmány tervezetét a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

37. cikk

Átvételi elismervény

(1)   A jövedéki termékek átvételekor az igazolt címzett a számítógépes rendszeren keresztül haladéktalanul, de legfeljebb a szállítás befejeződését követő öt munkanapon belül – a kellően és az illetékes hatóság számára elfogadhatóan indokolt esetektől eltekintve – elismervényt nyújt be a termékek átvételéről a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai részére.

(2)   A rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai elektronikus úton ellenőrzik az átvételi elismervényben megadott adatokat.

Amennyiben az említett adatok nem megfelelőek, haladéktalanul értesíteni kell az igazolt címzettet.

Amennyiben az említett adatok megfelelőek, a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai az igazolt címzett felé megerősítik az átvételi elismervény nyilvántartásba vételét, és továbbítják a megerősítést a feladás szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

Az átvételi elismervény elegendő bizonyítéknak tekintendő arra, hogy az igazolt címzett teljesítette az összes szükséges alakiságot, és arra, hogy adott esetben, amennyiben a jövedéki termékek nem mentesülnek a jövedéki adó megfizetésének kötelezettsége alól, megfizette a rendeltetési hely szerinti tagállam által kivetett jövedéki adót, vagy a III. fejezettel összhangban adófelfüggesztési eljárás indult.

(3)   A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai továbbítják az átvételi elismervényt az igazolt feladónak.

(4)   A feladás helye szerinti tagállamban fizetett jövedéki adót kérésre és az (1) bekezdésben említett átvételi elismervény alapján vissza kell téríteni.

38. cikk

Tartalékeljárás és helyreállítás a feladáskor

(1)   A 36. cikktől eltérve, ha a számítógépes rendszer a feladás helye szerinti tagállamban nem érhető el, az igazolt feladó a jövedéki termékek szállítását az alábbi feltételekkel kezdheti meg:

| a) | a termékeket olyan tartalékokmány kíséri, amely ugyanazokat az adatokat tartalmazza, mint a 35. cikk (1) bekezdésében említett egyszerűsített elektronikus adminisztratív okmány tervezete; |
| --- | --- |

a)

a termékeket olyan tartalékokmány kíséri, amely ugyanazokat az adatokat tartalmazza, mint a 35. cikk (1) bekezdésében említett egyszerűsített elektronikus adminisztratív okmány tervezete;

| b) | az igazolt feladó a szállítás megkezdése előtt tájékoztatja a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait. |
| --- | --- |

b)

az igazolt feladó a szállítás megkezdése előtt tájékoztatja a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait.

A feladás helye szerinti tagállam a szállítás megkezdése előtt bekérheti az igazolt feladótól az első albekezdés a) pontjában említett okmány egy példányát, valamint kérheti az abban szereplő adatoknak a feladás helye szerinti tagállam általi ellenőrzését, továbbá, amennyiben a számítógépes rendszer elérhetetlensége az igazolt feladónak felróható okból áll fenn, erre az elérhetetlenségre megfelelő indoklást kérhet.

(2)   Amint a számítógépes rendszer újra elérhetővé válik, az igazolt feladó a 36. cikk (1) bekezdésével összhangban köteles benyújtani az egyszerűsített elektronikus adminisztratív okmány tervezetét.

Amint a 36. cikk (2) bekezdése szerint ellenőrizték az egyszerűsített elektronikus adminisztratív okmány tervezetében foglalt adatokat, és ha az említett adatok érvényesek, ezen okmány az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett tartalékokmány helyébe lép. A 36. cikk (3) bekezdése és a 37. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

(3)   Az (1) bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett tartalékokmány egy példányát az igazolt feladónak nyilvántartásában meg kell őriznie.

(4)   Amennyiben a számítógépes rendszer nem elérhető a feladás helye szerinti tagállamban, az igazolt feladó a 36. cikk (5) bekezdésében említettek szerint módosíthatja az áruk rendeltetési helyét, és ezt az információt alternatív kommunikációs eszközökkel megküldi a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak. Az igazolt feladó a rendeltetési hely megváltoztatásának kezdeményezése előtt értesíti a változásról a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait. E cikk (2) és (3) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

39. cikk

Tartalékokmányok és az adatok helyreállítása – átvételi elismervény

Amennyiben e szakasz alapján jövedéki termékek szállítására kerül sor, és az átvételi elismervény a jövedéki termékek szállításának befejezésekor – akár a számítógépes rendszernek a rendeltetési hely szerinti tagállamban való elérhetetlensége miatt, akár amiatt, hogy a 38. cikk (2) bekezdésében említett eljárások még zárultak le – nem nyújtható be a 37. cikk (1) bekezdésével összhangban, az igazolt címzett – a kellően indokolt esetek kivételével – köteles egy olyan tartalékokmányt benyújtani a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amely az átvételi elismervényben foglaltakkal azonos adatokat tartalmaz, és amely igazolja a szállítás befejeződését.

Kivéve, ha az igazolt címzett a 37. cikk (1) bekezdésében előírtak szerint, a számítógépes rendszeren keresztül rövid időn belül be tudja nyújtani az átvételi elismervényt, vagy a kellően indokolt esetek kivételével, a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai megküldik a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak az első albekezdésben említett tartalékokmány másolatát. A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai továbbítják a másolatot az igazolt feladónak, vagy hozzáférhetővé teszik azt az igazolt feladó számára.

Amint a rendeltetési hely szerinti tagállamban a számítógépes rendszer újból elérhetővé válik, illetve amint a 38. cikk (2) bekezdésében említett eljárások befejeződtek, az igazolt címzett a 37. cikk (1) bekezdésének megfelelően átvételi elismervényt nyújt be. A 37. cikk (2) és (3) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

40. cikk

Az átvétel alternatív bizonyítékai

(1)   A 39. cikk ellenére, a 37. cikk (1) bekezdésében előírt átvételi elismervény igazolja, hogy a jövedéki termékeket leszállították az igazolt címzettnek.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve ha az átvételi elismervény a 39. cikkben említett okoktól eltérő okok miatt nem áll rendelkezésre, a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai – a feladott jövedéki termékek rendeltetési helyükre történő megérkezésének megfelelő bizonyítéka alapján – záradék kiállításával alternatív bizonyítékot szolgáltathatnak a jövedéki termékek átvételéről.

A 39. cikk első bekezdésében említett tartalékokmány megfelelő bizonyítékot képez e bekezdés első albekezdésének alkalmazásában.

(3)   Ha a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai elfogadták a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai által kiállított záradékot, az elegendő bizonyítéknak tekintendő arra, hogy az igazolt címzett teljesítette az összes szükséges alakiságot, és befizette a kivetett jövedéki adót a rendeltetési hely szerinti tagállamnak.

41. cikk

Eltérés a számítógépes rendszer használatára vonatkozó kötelezettségtől – egyszerűsített eljárások két vagy több tagállamban

Megállapodás útján és a valamennyi érintett tagállam által meghatározott feltételek mellett a jövedéki termékek két vagy több tagállam területe között végbemenő, e szakasz szerinti szállítása céljából egyszerűsített eljárások alakíthatók ki.

42. cikk

Szabad forgalomba bocsátott termékek szállítása ugyanazon tagállam területének két helyszíne között egy másik tagállam területén keresztül

(1)   Amennyiben egy tagállam területén már szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékeket ugyanennek a tagállamnak a területén található rendeltetési helyre egy másik tagállam területén keresztül szállítanak, a következő követelmények alkalmazandók:

| a) | az ilyen szállítás a 35. cikk (1) bekezdésében említett elektronikus egyszerűsített adminisztratív okmány fedezete mellett lehetséges, megfelelő útvonalat követve; |
| --- | --- |

a)

az ilyen szállítás a 35. cikk (1) bekezdésében említett elektronikus egyszerűsített adminisztratív okmány fedezete mellett lehetséges, megfelelő útvonalat követve;

| b) | az igazolt címzettnek igazolnia kell a termékek átvételét a rendeltetési hely szerinti illetékes hatóságok által megállapított szabályoknak megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az igazolt címzettnek igazolnia kell a termékek átvételét a rendeltetési hely szerinti illetékes hatóságok által megállapított szabályoknak megfelelően;

| c) | az igazolt feladónak és az igazolt címzettnek hozzá kell járulnia minden olyan ellenőrzéshez, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy megbizonyosodjanak a termékek tényleges átvételéről. |
| --- | --- |

c)

az igazolt feladónak és az igazolt címzettnek hozzá kell járulnia minden olyan ellenőrzéshez, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy megbizonyosodjanak a termékek tényleges átvételéről.

(2)   Amennyiben a jövedéki termékek szállítására az (1) bekezdésben meghatározott feltételekkel gyakran és rendszeresen kerül sor, az érintett tagállamok az általuk kölcsönös egyetértésben meghatározott feltételek mellett egyszerűsíthetik az (1) bekezdésben foglalt követelményeket.

43. cikk

Hatáskör-átruházás és végrehajtási hatáskörök átruházása a jövedéki termékek kereskedelmi forgalmazás céljából történő szállítására vonatkozóan

(1)   A Bizottság az 51. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a 36. és a 37. cikk alkalmazásában a számítógépes rendszeren keresztül kicserélt elektronikus adminisztratív okmányok, valamint a 38., a 39. és a 41. cikkben említett tartalékokmányok szerkezetének és tartalmának megállapítására, a jövedéki termékek e szakasz szerinti szállításának összefüggésében.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a 36. és a 37. cikk alkalmazásában az elektronikus adminisztratív okmányok számítógépes rendszeren keresztül történő kicserélésekor követendő szabályok és eljárások megállapítására, valamint a 38., a 39. és a 40. cikkben említett tartalékokmányok alkalmazására vonatkozó szabályok és eljárások megállapítására, a jövedéki termékek e szakasz szerinti szállításának összefüggésében. Az említett végrehajtási jogi aktusokat az 52. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

3. szakasz

Távértékesítés

44. cikk

Távértékesítés

(1)   A rendeltetési hely szerinti tagállamban kell a jövedéki adót fizetni az egy tagállam területén már szabad forgalomba bocsátott és adóraktár-engedélyesnek, bejegyzett címzettnek vagy igazolt címzettnek nem minősülő, más tagállamban letelepedett, független gazdasági tevékenységet nem folytató személy által megvásárolt olyan jövedéki termékek esetében, amelyeket a független gazdasági tevékenységet folytató feladó vagy a megbízásából eljáró személy más tagállam területére irányulóan ad fel vagy szállít.

(2)   Az (1) bekezdésben említett esetben a jövedéki adót a rendeltetési hely szerinti tagállamban, a jövedéki termékek kiszállításakor kell kivetni. A jövedékiadó-kötelezettség keletkezésének feltételei és az alkalmazandó jövedéki adó mértéke megegyezik az adó kivetésének időpontjában hatályban levő feltételekkel és mértékkel.

A jövedéki adót a rendeltetési hely szerinti tagállam által meghatározott eljárásnak megfelelően kell megfizetni.

(3)   A rendeltetési hely szerinti tagállamban az adófizetési kötelezettség a címzettet terheli.

Mindazonáltal a rendeltetési hely szerinti tagállam engedélyezheti, hogy a feladó a rendeltetési hely szerinti tagállamban letelepedett adóügyi képviselőt jelöljön ki a jövedéki adó megfizetéséért felelős személyként. Az adóügyi képviselőt az említett tagállam illetékes hatóságainak jóvá kell hagyniuk. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy amennyiben a feladó vagy az adóügyi képviselő nem tartotta tiszteletben a (4) bekezdés a) pontjának rendelkezését, a jövedéki adó megfizetésére vonatkozó kötelezettség a jövedéki termékek címzettjét terheli.

(4)   A címzettnek, illetve az adóügyi képviselőnek az alábbi követelményeknek kell megfelelnie:

| a) | a termékek feladása előtt be kell jegyeztetnie magát és biztosítékot kell nyújtania a jövedéki adó megfizetésére az erre kijelölt illetékes hivatalnál, a rendeltetési hely szerinti tagállam által meghatározott feltételek mellett; |
| --- | --- |

a)

a termékek feladása előtt be kell jegyeztetnie magát és biztosítékot kell nyújtania a jövedéki adó megfizetésére az erre kijelölt illetékes hivatalnál, a rendeltetési hely szerinti tagállam által meghatározott feltételek mellett;

| b) | a jövedéki termékek átvételét követően az a) pontban említett hivatalnál meg kell fizetnie a jövedéki adót; |
| --- | --- |

b)

a jövedéki termékek átvételét követően az a) pontban említett hivatalnál meg kell fizetnie a jövedéki adót;

| c) | nyilvántartást kell vezetnie a jövedékitermék-szállításokról. |
| --- | --- |

c)

nyilvántartást kell vezetnie a jövedékitermék-szállításokról.

Az érintett tagállamok az általuk meghatározott feltételek mellett kétoldalú vagy többoldalú megállapodások alapján egyszerűsíthetik ezeket a követelményeket.

(5)   Az (1) bekezdésben említett esetben az első tagállamban kivetett jövedéki adót a feladó kérelmére vissza kell téríteni, ha a feladó vagy az adóügyi képviselő teljesítette a (4) bekezdésben meghatározott követelményeket.

(6)   A tagállamok az (1)–(5) bekezdés alkalmazása tekintetében külön szabályokat állapíthatnak meg a különleges nemzeti forgalmazási szabályok hatálya alá tartozó jövedéki termékekkel kapcsolatban.

4. szakasz

Károsodás és megsemmisülés

45. cikk

Megsemmisülés és károsodás

(1)   A 33. cikk (1) bekezdésében és a 44. cikk (1) bekezdésében említett esetekben a jövedéki termékeknek előre nem látható körülmények vagy vis maior eredményeként, vagy a szabad forgalomba bocsátás helye szerinti tagállamtól eltérő tagállam illetékes hatóságai által a termékek megsemmisítésére kiadott engedély következményeként e tagállam területén való szállítása során bekövetkező teljes megsemmisülése vagy helyrehozhatatlan károsodása esetén a jövedéki adó nem vethető ki e tagállamban.

Ezen irányelv alkalmazásában az áru teljesen megsemmisültnek vagy helyrehozhatatlanul károsodottnak kell tekinteni, ha jövedéki termékként történő felhasználásra alkalmatlanná válik.

(2)   Az áruknak a jellegükből fakadó, a szabad forgalomba bocsátásuk helye szerinti tagállamtól eltérő tagállam területén való szállítása során bekövetkező részleges károsodása esetén az említett tagállamban nem vethető ki jövedéki adó, amennyiben a károsodás mértéke az adott jövedéki termékre alkalmazandó, részleges károsodásra vonatkozó, a 6. cikk (9) bekezdése szerint meghatározott közös határérték alatt marad, kivéve ha valamely tagállamnak észszerű oka van arra, hogy csalást vagy szabálytalanságot feltételezzen.

(3)   A jövedéki termékek az (1) bekezdésben említett teljes megsemmisülését, vagy teljes vagy részleges helyrehozhatatlan károsodását a teljes megsemmisülés vagy a teljes vagy részleges helyrehozhatatlan károsodás helye szerinti, vagy – amennyiben a károsodás helye nem megállapítható – a károsodás észlelése szerinti tagállam illetékes hatósága számára megfelelő módon bizonyítani kell.

Amennyiben megállapítást nyer a teljes megsemmisülés, vagy a teljes vagy részleges helyrehozhatatlan károsodás, a 35. cikk (2) bekezdésének a) pontjával vagy a 44. cikk (4) bekezdésének a) pontjával összhangban rendelkezésre bocsátott biztosítékot a megfelelő bizonyítékok bemutatása alapján az esettől függően teljesen vagy részben fel kell szabadítani.

5. szakasz

Szabálytalanságok a jövedéki termékek szállítása során

46. cikk

Szabálytalanságok a jövedéki termékek szállítása során

(1)   Ha a jövedéki termékeknek a 33. cikk (1) bekezdésével vagy a 44. cikk (1) bekezdésével összhangban való szállítása során a szabad forgalomba bocsátás helye szerinti tagállam területétől eltérő tagállam területén szabálytalanságot követnek el, akkor e termékek jövedékiadó-kötelesek, és a jövedéki adót a szabálytalanság előfordulásának helye szerinti tagállamban kell kivetni.

(2)   Ha a jövedéki termékeknek a 33. cikk (1) bekezdésével vagy a 44. cikk (1) bekezdésével összhangban való szállítása során a szabad forgalomba bocsátás helye szerinti tagállam területétől eltérő tagállam területén szabálytalanságot észlelnek, és a szabálytalanság előfordulási helye nem meghatározható, akkor a szabálytalanság előfordulási helyének a szabálytalanság észlelési helye szerinti tagállamot kell tekinteni, és a jövedéki adót e tagállamban kell kivetni.

Amennyiben azonban a jövedéki termékek beszerzésétől számított három év eltelte előtt megállapítják, hogy ténylegesen melyik tagállam területén történt a szabálytalanság, az (1) bekezdés rendelkezései alkalmazandók.

(3)   A jövedéki adó fizetésére az kötelezett, aki a 35. cikk (2) bekezdése a) pontjának vagy a 44. cikk (4) bekezdése a) pontjának megfelelően a fizetésre biztosítékot adott, és a szabálytalanságban részt vevő bármely személy. Ha ugyanazon jövedékiadó-fizetési kötelezettség több személyt terhel, akkor egyetemlegesen felelősek az ilyen tartozásért.

A szabad forgalomba bocsátás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai a jövedéki adót kérésre visszatérítik vagy elengedik, amennyiben azt a szabálytalanság előfordulási vagy észlelési helye szerinti tagállamban már megfizették. A rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai pedig a 35. cikk (2) bekezdése a) pontjának vagy a 44. cikk (4) bekezdése a) pontjának megfelelően letétbe helyezett biztosítékot felszabadítják.

(4)   E cikk alkalmazásában szabálytalanságnak minősül a 45. cikk hatálya alá nem tartozó, a jövedéki termékek 33. cikk (1) bekezdése vagy a 44. cikk (1) bekezdése szerinti szállítása során bekövetkező olyan eset, amelynek következtében a jövedéki termékek szállítása vagy szállításának egy része nem szabályszerűen fejeződik be.

(5)   Szabálytalanságnak minősül, ha a 33. cikk (1) bekezdésével vagy a 44. cikk (4) bekezdésének a) pontjával ellentétben a szállításban részt vevő egyik személy bejegyzésére vagy igazolására nem kerül sor, illetve ha e személyek egyikének bejegyzésére vagy igazolására sem kerül sor, vagy ha a 35. cikk (1) bekezdés rendelkezéseit nem tartják be. Az (1)–(4) bekezdést ennek megfelelően kell alkalmazni, kivéve ha a 44. cikk (3) bekezdésének utolsó mondata értelmében a jövedéki adó megfizetésének kötelezettsége a címzettet terheli.

VI. FEJEZET

Egyéb rendelkezések

1. szakasz

Jelölés

47. cikk

Jelölés

(1)   A 6. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok megkövetelhetik, hogy a jövedéki termékeket adózási célból adóügyi jelzéssel vagy adózási célú nemzeti azonosító jellel lássák el, amikor szabad forgalomba bocsátásukra a területükön kerül sor, illetve amikor a 33. cikk (1) bekezdésében és a 44. cikk (1) bekezdésében szereplő esetekben a területükre ezek a termékek belépnek.

(2)   Bármely tagállam, amely megköveteli az (1) bekezdés szerinti adóügyi jelzés vagy nemzeti azonosító jel használatát, köteles azokat rendelkezésre bocsátani a többi tagállam adóraktár-engedélyesei számára is. Az egyes tagállamok azonban előírhatják, hogy az adóügyi jelzések vagy jelek hozzáférhetőek legyenek a tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett adóügyi képviselők számára is.

(3)   Azon rendelkezések sérelme nélkül, amelyeket a tagállamok e cikk megfelelő végrehajtásának érdekében, valamint azért alkotnak, hogy kiküszöböljék az adócsalást, az adókikerülést és az adóval való visszaéléseket, a tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdés szerinti adózási jelzések vagy nemzeti azonosító jelek ne akadályozzák a jövedéki termékek szabad szállítását.

Amennyiben a jövedéki termékeket ilyen jelzésekkel vagy jelekkel látják el – az azok kibocsátási költségeinek kivételével – a megszerzésükért kifizetett összeget vagy letett biztosítékot a jelzést vagy jelet kibocsátó tagállamban visszatérítik, illetve felszabadítják, ha a jövedéki adót más tagállamban vetik ki és szedik be.

A jelzést vagy jelet kibocsátó tagállam mindazonáltal a jelzések vagy jelek eltávolítását vagy megsemmisítését az illetékes hatóság számára kielégítő módon igazoló bizonyíték benyújtásához kötheti a kifizetett összeg vagy a letett biztosíték visszatérítését, elengedését vagy felszabadítását.

(4)   Az (1) bekezdés szerinti adóügyi jelzések vagy nemzeti azonosító jelek a kiadásuk szerinti tagállamban érvényesek. A tagállamok azonban kölcsönösen elismerhetik egymás jelzéseinek vagy jeleinek érvényességét.

2. szakasz

Kisüzemi bortermelők

48. cikk

Kisüzemi bortermelők

(1)   A tagállamok mentesíthetik a kisüzemi bortermelőket a 14–31. cikkben szereplő, valamint a szállításra és ellenőrzésre vonatkozó egyéb követelmények alól. Amennyiben ezek a kisüzemi bortermelők saját maguk bonyolítanak le Unión belüli ügyleteket, tájékoztatniuk kell az érintett hatóságokat, és teljesíteniük kell az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (16) meghatározott követelményeket.

(2)   Amennyiben a kisüzemi bortermelők mentességet élveznek egyes követelmények alól az (1) bekezdéssel összhangban, a címzettnek – az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt okmánnyal vagy az arra történő hivatkozással – értesítenie kell a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságait a borszállítmányok átvételéről.

(3)   E cikk alkalmazásában a „kisüzemi termelő” alatt az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban olyan termelő értendő, aki – legalább három egymást követő borászati év átlagos éves termelését alapul véve – borászati évenként átlagosan 1 000 hl-nél kevesebb bort állít elő.

3. szakasz

Hajók és légi járművek fedélzeti készlete

49. cikk

Hajók és légi járművek fedélzeti készlete

Amíg a Tanács nem fogad el uniós rendelkezéseket a hajók és légi járművek fedélzeti készletével kapcsolatban, a tagállamok fenntarthatják az ezen készletek mentességére vonatkozó nemzeti rendelkezéseiket.

4. szakasz

Különös rendelkezések

50. cikk

Különös rendelkezések

Azon tagállamok, amelyek határon átívelő híd építésére vagy karbantartására vonatkozó felelősségről szóló megállapodást kötöttek, az említett híd megépítéséhez és karbantartásához használt jövedéki termékek jövedéki adójának behajtására alkalmazott eljárás egyszerűsítése érdekében az ezen irányelv rendelkezéseitől eltérő intézkedéseket hozhatnak.

Az intézkedések alkalmazásában a megállapodásban említett hidat és az építési területeket azon tagállam területe részének kell tekinteni, amely a megállapodás értelmében felelős a híd megépítéséért vagy karbantartásáért.

Az érintett tagállamok tájékoztatják a Bizottságot ezen intézkedésekről, a Bizottság pedig értesíti a többi tagállamot.

VII. FEJEZET

A felhatalmazás gyakorlása és bizottsági eljárás

51. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 6. cikk (10) bekezdésében, a 29. cikk (1) bekezdésében és a 43. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2020. február 20-tól kezdődő hatállyal.

(3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a 6. cikk (10) bekezdésében, a 29. cikk (1) bekezdésében és a 43. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 6. cikk (10) bekezdése, a 29. cikk (1) bekezdése és a 43. cikk (1) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

52. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a Jövedékiadó-bizottság segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

VIII. FEJEZET

Jelentéstétel, átmeneti és záró rendelkezések

53. cikk

Jelentéstétel ezen irányelv végrehajtásáról

A Bizottság ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv végrehajtásáról. Az első jelentést legkésőbb ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja után három évvel kell benyújtani.

Az első jelentében értékelni kell különösen a 32. cikkel összhangban elfogadott és alkalmazott nemzeti rendelkezések alkalmazását és hatását, figyelemmel az említett rendelkezések hatásait – így a határokon átnyúló hatásokat, az adócsalásra, az adókikerülésre, az adókijátszásra és az adóvisszaélésre gyakorolt hatásokat, valamint a belső piac zökkenőmentes működésére és a közegészségügyre gyakorolt hatásokat – bizonyító releváns adatokra.

A tagállamok kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátják a jelentés elkészítéséhez szükséges elérhető, releváns információkat.

A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot is csatolni kell.

54. cikk

Átmeneti rendelkezések

A tagállamok 2023. december 31-ig engedélyezhetik a jövedéki termékeknek a 2008/118/EK irányelv 33., 34. és 35. cikkében meghatározott alakiságok szerinti átvételét.

Az ezen irányelv 21. cikkének (5) bekezdésében említett értesítések 2024. február 13-ig a számítógépes rendszertől eltérő eszközzel is megtehetők.

55. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok 2021. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 2., a 3., a 6., a 12., a 16., a 17., a 19–22., a 25–29., a 33–46., az 54., az 55. és az 57. cikknek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét a tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Az 54. cikkre is figyelemmel a tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2023. február 13-tól kezdődően alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezésekben utalni kell arra is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás és a megfogalmazás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

56. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az I. melléklet A. részében említett jogi aktusokkal módosított 2008/118/EK irányelv 2023. február 13-ával hatályát veszti, az I. melléklet B. részében említett irányelveknek a belső jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel és alkalmazásuk kezdőnapjával kapcsolatos tagállami kötelezettségeket nem érintve.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

57. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Az 1., a 4., az 5., a 7–11., a 13–15., a 18., a 23., a 24., a 30–32., a 47–53., az 56. és az 58. cikket 2023. február 13-tól kell alkalmazni.

58. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. MIKKONEN

---

(1)  A 2019. március 27-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A 2018. október 17-i vélemény (HL C 62., 2019.2.15., 108. o.).

2

(3)  A Tanács 2008/118/EK irányelve (2008. december 16.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 9., 2009.1.14., 12. o.).

3

(4)  A Tanács 92/83/EGK irányelve (1992. október 19.) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról (HL L 316., 1992.10.31., 21. o.).

4

(5)  A Tanács 92/84/EGK irányelve (1992. október 19.) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről (HL L 316., 1992.10.31., 29. o.).

5

(6)  A Tanács 2003/96/EK irányelve (2003. október 27.) az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről (HL L 283., 2003.10.31., 51. o.).

6

(7)  A Tanács 2011/64/EU irányelve (2011. június 21.) a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról (HL L 176., 2011.7.5., 24. o.).

7

(8)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2018/1063 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018 május 16) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról és helyesbítéséről (HL L 192., 2018.7.30., 1. o.).

10

(11)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015 július 28) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343, 2015.12.29.1. o, ).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/263 határozata (2020. január 15.) a jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítéséről (lásd e Hivatalos Lap 43 oldalát).

12

(13)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.), amelyet az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU rendeletnek az Unió vámterületét tengeri vagy légi úton ideiglenesen elhagyó áruk tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. december 14-i (EU) 2016/2339 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 354., 2016.12.23., 32. o.) módosított.

14

(15)  A Tanács 389/2012/EU rendelete (2012. május 2.) a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről és a 2073/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 121., 2012.5.8., 1. o.).

15

(16)  A Bizottság (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 11.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a szőlőkataszter, a kísérőokmányok és a kapcsolódó tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a kötelező bejelentések, az értesítések és a bejelentett információk közzététele tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns ellenőrzések és szankciók tekintetében történő kiegészítéséről, az 555/2008/EK, a 606/2009/EK és a 607/2009/EK bizottsági rendelet módosításáról, továbbá a 436/2009/EK bizottsági rendelet és az (EU) 2015/560 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 58., 2018.2.28., 1. o.).

16

---

I. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT IRÁNYELV A KÉSŐBBI MÓDOSÍTÁSOK JEGYZÉKÉVEL

(az 56. cikk szerint)

| 2008/118/EK tanácsi irányelv | (HL L 9., 2009.1.14., 12. o.) |
| --- | --- |
| 2010/12/EU tanácsi irányelv | (HL L 50., 2010.2.27., 1. o.) |
| Horvát csatlakozási szerződés | (HL L 112., 2012.4.24., 10. o.) |
| 2013/61/EU tanácsi irányelv | (HL L 353., 2013.12.28., 5. o.) |
| (EU) 2019/2235 tanácsi irányelv | (HL L 336., 2019.12.30., 10. o.) |

2008/118/EK tanácsi irányelv

(HL L 9., 2009.1.14., 12. o.)

2010/12/EU tanácsi irányelv

(HL L 50., 2010.2.27., 1. o.)

Horvát csatlakozási szerződés

(HL L 112., 2012.4.24., 10. o.)

2013/61/EU tanácsi irányelv

(HL L 353., 2013.12.28., 5. o.)

(EU) 2019/2235 tanácsi irányelv

(HL L 336., 2019.12.30., 10. o.)

B. RÉSZ

A BELSŐ JOGBA VALÓ ÁTÜLTETÉSRE VONATKOZÓ HATÁRIDŐK ÉS AZ ALKALMAZÁS KEZDŐNAPJA

(az 56. cikk szerint)

| Irányelv | Az átültetés határideje | Az alkalmazás kezdőnapja |
| --- | --- | --- |
| 2008/118/EK | 2010. január 1. | 2010. április 1. |
| 2010/12/EU | 2011. január 1. | |
| 2013/61/EU | 2014. január 1. | |
| (EU) 2019/2235 | 2022. június 30. | 2022. július 1. |

Irányelv

Az átültetés határideje

Az alkalmazás kezdőnapja

2008/118/EK

2010. január 1.

2010. április 1.

2010/12/EU

2011. január 1.

2013/61/EU

2014. január 1.

(EU) 2019/2235

2022. június 30.

2022. július 1.

---

II. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 2008/118/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 6. cikk, (1) bekezdés |
| 3. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés | 2. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés |
| 3. cikk, (4) bekezdés | – |
| – | 2. cikk, (4) bekezdés |
| 4. cikk, bevezető fordulat | 3. cikk, bevezető fordulat |
| 4. cikk, 1–5. pont | 3. cikk, 1–5. pont |
| 4. cikk, 6. pont | – |
| 4. cikk, 7. pont | 3. cikk, 6. pont |
| 4. cikk, 8. pont | 3. cikk, 7. pont |
| – | 3. cikk, 8. pont |
| 4. cikk, 9–11. pont | 3. cikk, 9–11. pont |
| – | 3. cikk, 12. és 13. pont |
| 36. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés | 3. cikk, 14. pont |
| – | 3. cikk, 15. és 16. pont |
| 5. cikk, (1) és (2) bekezdés | 4. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 5. cikk, (3) bekezdés, bevezető fordulat | 4. cikk, (3) bekezdés, bevezető fordulat |
| 5. cikk, (3) bekezdés, a)–e) pont | 4. cikk, (3) bekezdés, a)–e) pont |
| 5. cikk, (3) bekezdés, f) és g) pont | – |
| 5. cikk, (4), (5) és (6) bekezdés | 4. cikk, (4), (5) és (6) bekezdés |
| 6. cikk | 5. cikk |
| 7. cikk, (1)–(3) bekezdés | 6. cikk, (2)–(4) bekezdés |
| 7. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés | 6. cikk, (5) bekezdés |
| 7. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés | 6. cikk, (6) bekezdés |
| 7. cikk, (4) bekezdés, harmadik albekezdés | 6. cikk, (9) bekezdés, első albekezdés |
| 7. cikk, (5) bekezdés | – |
| – | 6. cikk, (7) bekezdés |
| – | 6. cikk, (8) bekezdés |
| – | 6. cikk, (9) bekezdés, második albekezdés |
| – | 6. cikk, (10) bekezdés |
| 8. cikk | 7. cikk |
| 9. cikk | 8. cikk, első és második albekezdés |
| – | 8. cikk, harmadik albekezdés |
| 10–12. cikk | 9–11. cikk |
| 13. cikk, (1) bekezdés | 12. cikk, (1) bekezdés |
| 13. cikk, (2) bekezdés | – |
| – | 12. cikk, (2) és (3) bekezdés |
| 13. cikk, (3) bekezdés | 12. cikk, (4) bekezdés |
| 14. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés | 13. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés |
| 14. cikk, (4) bekezdés | – |
| 14. cikk, (5) bekezdés | 13. cikk, (4) bekezdés |
| 15. és 16. cikk | 14. és 15. cikk |
| 17. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat | 16. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat |
| 17. cikk, (1) bekezdés, a) pont, bevezető fordulat | 16. cikk, (1) bekezdés, a) pont, bevezető fordulat |
| 17. cikk, (1) bekezdés, a) pont, i–iv. alpont | 16. cikk, (1) bekezdés, a) pont, i–iv. alpont |
| – | 16. cikk, (1) bekezdés, a) pont, v. alpont |
| 17. cikk, (1) bekezdés, b) pont | 16. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| – | 16. cikk, (2) és (3) bekezdés |
| 17. cikk, (2) bekezdés | 16. cikk, (4) bekezdés |
| 17. cikk, (3) bekezdés | 16. cikk, (5) bekezdés |
| 18. cikk, (1) bekezdés | 17. cikk, (1) bekezdés |
| – | 17. cikk, (2) bekezdés |
| 18. cikk, (2) bekezdés | 17. cikk, (3) bekezdés |
| 18. cikk, (3) bekezdés, első mondat | 17. cikk, (4) bekezdés |
| 18. cikk, (4) bekezdés | 17. cikk, (5) bekezdés |
| 18. cikk, (3) bekezdés, második mondat | 17. cikk, (6) bekezdés |
| 19. cikk | 18. cikk |
| 20. cikk, (1) bekezdés | 19. cikk, (1) bekezdés |
| 20. cikk, (2) bekezdés | 19. cikk, (2) bekezdés, a) és b) alpont |
| – | 19. cikk, (2) bekezdés, c) alpont |
| 21. cikk, (1)–(4) bekezdés | 20. cikk, (1)–(4) bekezdés |
| 21. cikk, (5) bekezdés | 21. cikk, (1) bekezdés |
| 21. cikk, (6) bekezdés | 20. cikk, (5) bekezdés |
| 21. cikk, (7) bekezdés | 20. cikk, (6) bekezdés |
| 21. cikk, (8) bekezdés | 20. cikk, (7) bekezdés, első mondat |
| – | 20. cikk, (7) bekezdés, második mondat |
| – | 21. cikk, (2)–(5) bekezdés |
| 22. cikk | 22. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| – | 22. cikk, (3) bekezdés |
| 23. cikk, első albekezdés, bevezető fordulat | 23. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat |
| 23. cikk, első bekezdés, 1. pont | 23. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| 23. cikk, első bekezdés, 2. pont | 23. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 23. cikk, első bekezdés, 3. pont | 23. cikk, (1) bekezdés, c) pont |
| 23. cikk, második albekezdés | 23. cikk, (2) bekezdés |
| 24. cikk | 24. cikk |
| 25. cikk, (1) bekezdés | 25. cikk, (1) bekezdés |
| – | 25. cikk, (2) bekezdés |
| 25. cikk, (2) bekezdés | 25. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés |
| 25. cikk, (3) bekezdés | 25. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés |
| 26. cikk, (1) és (2) bekezdés | 26. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 26. cikk, (3) bekezdés | – |
| 26. cikk, (4) és (5) bekezdés | 26. cikk, (3) és (4) bekezdés |
| – | 26. cikk, (5) bekezdés |
| 27. cikk | 27. cikk |
| 28. cikk, (1) bekezdés | 28. cikk, (1) bekezdés |
| 28. cikk, (2) bekezdés, első és második albekezdés | 28. cikk, (2) és (3) bekezdés |
| – | 28. cikk, (4) bekezdés |
| 28. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés | 28. cikk, (5) bekezdés |
| 29. cikk | 29. cikk |
| 30. cikk | 30. cikk |
| 31. cikk | 31. cikk |
| 32. cikk | 32. cikk |
| 33. cikk, (1) bekezdés | 33. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| – | 33. cikk, (3) és (4) bekezdés |
| 33. cikk, (2) bekezdés | 33. cikk, (5) bekezdés |
| 33. cikk, (3) és (4) bekezdés | – |
| – | 34. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 33. cikk, (5) bekezdés | 34. cikk, (3) bekezdés |
| 33. cikk, (6) bekezdés | 37. cikk, (4) bekezdés |
| 34. cikk, (1) bekezdés | 35. cikk, (1) bekezdés |
| 34. cikk, (2) bekezdés, a), b) és c) pont | 35. cikk, (2) bekezdés, a), b) és c) pont |
| 34. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | – |
| – | 35. cikk, (3)–(8) bekezdés |
| – | 36–41. cikk |
| 35. cikk | 42. cikk |
| – | 43. cikk |
| 36. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | 44. cikk, (1) bekezdés |
| 36. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés | 43. cikk, 14. pont |
| 36. cikk, (2)–(6) bekezdés | 44. cikk, (2)–(6) bekezdés |
| 37. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | 45. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| – | 45. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |
| – | 45. cikk, (2) bekezdés |
| 37. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés | 45. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés |
| 37. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés | 45. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés |
| 37. cikk, (2) bekezdés | – |
| 38. cikk | 46. cikk, (1)–(4) bekezdés |
| – | 46. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, második mondat |
| – | 46. cikk, (5) bekezdés |
| 39. cikk | 47. cikk |
| 40. cikk | 48. cikk |
| 41. cikk | 49. cikk |
| 42. cikk | 50. cikk |
| – | 51. cikk |
| 43. cikk | 52. cikk |
| 44. cikk | – |
| – | 53. cikk és 54. cikk |
| 45. cikk és 46. cikk | – |
| 47. cikk | 56. cikk |
| 48. cikk | 55. cikk |
| 49. cikk | 57. cikk |
| 50. cikk | 58. cikk |
| – | I. melléklet |
| – | II. melléklet |

2008/118/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk

6. cikk, (1) bekezdés

3. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés

2. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés

3. cikk, (4) bekezdés

–

–

2. cikk, (4) bekezdés

4. cikk, bevezető fordulat

3. cikk, bevezető fordulat

4. cikk, 1–5. pont

3. cikk, 1–5. pont

4. cikk, 6. pont

–

4. cikk, 7. pont

3. cikk, 6. pont

4. cikk, 8. pont

3. cikk, 7. pont

–

3. cikk, 8. pont

4. cikk, 9–11. pont

3. cikk, 9–11. pont

–

3. cikk, 12. és 13. pont

36. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

3. cikk, 14. pont

–

3. cikk, 15. és 16. pont

5. cikk, (1) és (2) bekezdés

4. cikk, (1) és (2) bekezdés

5. cikk, (3) bekezdés, bevezető fordulat

4. cikk, (3) bekezdés, bevezető fordulat

5. cikk, (3) bekezdés, a)–e) pont

4. cikk, (3) bekezdés, a)–e) pont

5. cikk, (3) bekezdés, f) és g) pont

–

5. cikk, (4), (5) és (6) bekezdés

4. cikk, (4), (5) és (6) bekezdés

6. cikk

5. cikk

7. cikk, (1)–(3) bekezdés

6. cikk, (2)–(4) bekezdés

7. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés

6. cikk, (5) bekezdés

7. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés

6. cikk, (6) bekezdés

7. cikk, (4) bekezdés, harmadik albekezdés

6. cikk, (9) bekezdés, első albekezdés

7. cikk, (5) bekezdés

–

–

6. cikk, (7) bekezdés

–

6. cikk, (8) bekezdés

–

6. cikk, (9) bekezdés, második albekezdés

–

6. cikk, (10) bekezdés

8. cikk

7. cikk

9. cikk

8. cikk, első és második albekezdés

–

8. cikk, harmadik albekezdés

10–12. cikk

9–11. cikk

13. cikk, (1) bekezdés

12. cikk, (1) bekezdés

13. cikk, (2) bekezdés

–

–

12. cikk, (2) és (3) bekezdés

13. cikk, (3) bekezdés

12. cikk, (4) bekezdés

14. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés

13. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés

14. cikk, (4) bekezdés

–

14. cikk, (5) bekezdés

13. cikk, (4) bekezdés

15. és 16. cikk

14. és 15. cikk

17. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat

16. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat

17. cikk, (1) bekezdés, a) pont, bevezető fordulat

16. cikk, (1) bekezdés, a) pont, bevezető fordulat

17. cikk, (1) bekezdés, a) pont, i–iv. alpont

16. cikk, (1) bekezdés, a) pont, i–iv. alpont

–

16. cikk, (1) bekezdés, a) pont, v. alpont

17. cikk, (1) bekezdés, b) pont

16. cikk, (1) bekezdés, b) pont

–

16. cikk, (2) és (3) bekezdés

17. cikk, (2) bekezdés

16. cikk, (4) bekezdés

17. cikk, (3) bekezdés

16. cikk, (5) bekezdés

18. cikk, (1) bekezdés

17. cikk, (1) bekezdés

–

17. cikk, (2) bekezdés

18. cikk, (2) bekezdés

17. cikk, (3) bekezdés

18. cikk, (3) bekezdés, első mondat

17. cikk, (4) bekezdés

18. cikk, (4) bekezdés

17. cikk, (5) bekezdés

18. cikk, (3) bekezdés, második mondat

17. cikk, (6) bekezdés

19. cikk

18. cikk

20. cikk, (1) bekezdés

19. cikk, (1) bekezdés

20. cikk, (2) bekezdés

19. cikk, (2) bekezdés, a) és b) alpont

–

19. cikk, (2) bekezdés, c) alpont

21. cikk, (1)–(4) bekezdés

20. cikk, (1)–(4) bekezdés

21. cikk, (5) bekezdés

21. cikk, (1) bekezdés

21. cikk, (6) bekezdés

20. cikk, (5) bekezdés

21. cikk, (7) bekezdés

20. cikk, (6) bekezdés

21. cikk, (8) bekezdés

20. cikk, (7) bekezdés, első mondat

–

20. cikk, (7) bekezdés, második mondat

–

21. cikk, (2)–(5) bekezdés

22. cikk

22. cikk, (1) és (2) bekezdés

–

22. cikk, (3) bekezdés

23. cikk, első albekezdés, bevezető fordulat

23. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat

23. cikk, első bekezdés, 1. pont

23. cikk, (1) bekezdés, a) pont

23. cikk, első bekezdés, 2. pont

23. cikk, (1) bekezdés, b) pont

23. cikk, első bekezdés, 3. pont

23. cikk, (1) bekezdés, c) pont

23. cikk, második albekezdés

23. cikk, (2) bekezdés

24. cikk

24. cikk

25. cikk, (1) bekezdés

25. cikk, (1) bekezdés

–

25. cikk, (2) bekezdés

25. cikk, (2) bekezdés

25. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés

25. cikk, (3) bekezdés

25. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés

26. cikk, (1) és (2) bekezdés

26. cikk, (1) és (2) bekezdés

26. cikk, (3) bekezdés

–

26. cikk, (4) és (5) bekezdés

26. cikk, (3) és (4) bekezdés

–

26. cikk, (5) bekezdés

27. cikk

27. cikk

28. cikk, (1) bekezdés

28. cikk, (1) bekezdés

28. cikk, (2) bekezdés, első és második albekezdés

28. cikk, (2) és (3) bekezdés

–

28. cikk, (4) bekezdés

28. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés

28. cikk, (5) bekezdés

29. cikk

29. cikk

30. cikk

30. cikk

31. cikk

31. cikk

32. cikk

32. cikk

33. cikk, (1) bekezdés

33. cikk, (1) és (2) bekezdés

–

33. cikk, (3) és (4) bekezdés

33. cikk, (2) bekezdés

33. cikk, (5) bekezdés

33. cikk, (3) és (4) bekezdés

–

–

34. cikk, (1) és (2) bekezdés

33. cikk, (5) bekezdés

34. cikk, (3) bekezdés

33. cikk, (6) bekezdés

37. cikk, (4) bekezdés

34. cikk, (1) bekezdés

35. cikk, (1) bekezdés

34. cikk, (2) bekezdés, a), b) és c) pont

35. cikk, (2) bekezdés, a), b) és c) pont

34. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

–

–

35. cikk, (3)–(8) bekezdés

–

36–41. cikk

35. cikk

42. cikk

–

43. cikk

36. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

44. cikk, (1) bekezdés

36. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

43. cikk, 14. pont

36. cikk, (2)–(6) bekezdés

44. cikk, (2)–(6) bekezdés

37. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

45. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

–

45. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

–

45. cikk, (2) bekezdés

37. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

45. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés

37. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés

45. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés

37. cikk, (2) bekezdés

–

38. cikk

46. cikk, (1)–(4) bekezdés

–

46. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, második mondat

–

46. cikk, (5) bekezdés

39. cikk

47. cikk

40. cikk

48. cikk

41. cikk

49. cikk

42. cikk

50. cikk

–

51. cikk

43. cikk

52. cikk

44. cikk

–

–

53. cikk és 54. cikk

45. cikk és 46. cikk

–

47. cikk

56. cikk

48. cikk

55. cikk

49. cikk

57. cikk

50. cikk

58. cikk

–

I. melléklet

–

II. melléklet

---

HATÁROZATOK

| 2020.2.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/43

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/263 HATÁROZATA

(2020. január 15.)

a jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítéséről

(átdolgozás)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az 1152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (3) több helyütt módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében a határozatot célszerű átdolgozni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (3) több helyütt módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében a határozatot célszerű átdolgozni.

| (2) | Az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (4) előírja, hogy a tagállamok területei között jövedéki adó felfüggesztésével szállított árukat a feladó által kitöltött okmánynak kell kísérnie. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (4) előírja, hogy a tagállamok területei között jövedéki adó felfüggesztésével szállított árukat a feladó által kitöltött okmánynak kell kísérnie.

| (3) | A 684/2009/EK bizottsági rendelet (5) megállapítja az (EU) 2020/262 irányelvben említett kísérőokmány szerkezetét és tartalmi követelményeit, valamint a használatára vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(3)

A 684/2009/EK bizottsági rendelet (5) megállapítja az (EU) 2020/262 irányelvben említett kísérőokmány szerkezetét és tartalmi követelményeit, valamint a használatára vonatkozó eljárást.

| (4) | Az ellenőrzések javítása és a jövedéki termékek Unión belüli szállítása egyszerűsítésének lehetővé tétele érdekében az 1152/2003/EK határozat számítógépes rendszert hozott létre. |
| --- | --- |

(4)

Az ellenőrzések javítása és a jövedéki termékek Unión belüli szállítása egyszerűsítésének lehetővé tétele érdekében az 1152/2003/EK határozat számítógépes rendszert hozott létre.

| (5) | A jövedéki termékek szállításának figyelemmel kísérése érdekében továbbra is számítógépes rendszert kell fenntartani és fejleszteni annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok valós idejű információt szerezhessenek az ilyen szállításról, és elvégezhessék a szükséges kézi és gépi ellenőrzéseket, beleértve a jövedéki termékeknek az (EU) 2020/262 irányelv IV. és V. fejezete és a 389/2012/EU tanácsi rendelet (6) IV. fejezete szerinti szállítása közben végzett ellenőrzéseket is. |
| --- | --- |

(5)

A jövedéki termékek szállításának figyelemmel kísérése érdekében továbbra is számítógépes rendszert kell fenntartani és fejleszteni annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok valós idejű információt szerezhessenek az ilyen szállításról, és elvégezhessék a szükséges kézi és gépi ellenőrzéseket, beleértve a jövedéki termékeknek az (EU) 2020/262 irányelv IV. és V. fejezete és a 389/2012/EU tanácsi rendelet (6) IV. fejezete szerinti szállítása közben végzett ellenőrzéseket is.

| (6) | A számítógépes rendszer módosítása, kiterjesztése és üzemeltetése lehetővé kell, hogy tegye a jövedéki termékek Unión belüli, adófelfüggesztéssel történő szállítását, valamint a valamely tagállam területén már szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi célból egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek szállítását. |
| --- | --- |

(6)

A számítógépes rendszer módosítása, kiterjesztése és üzemeltetése lehetővé kell, hogy tegye a jövedéki termékek Unión belüli, adófelfüggesztéssel történő szállítását, valamint a valamely tagállam területén már szabad forgalomba bocsátott és kereskedelmi célból egy másik tagállam területére szállított jövedéki termékek szállítását.

| (7) | A számítógépes rendszer módosítása és kiterjesztése a jövedéki termékek szállítását illetően a belső piaci szempontok erősítését szolgálja. A jövedéki termékek szállításával összefüggő minden adóügyi kérdést az (EU) 2020/262 irányelv vagy a 389/2012/EU rendelet módosítása révén kell kezelni. Ez a határozat nem sérti az (EU) 2020/262 irányelv vagy a 389/2012/EU rendelet jövőbeni módosításainak jogalapját. |
| --- | --- |

(7)

A számítógépes rendszer módosítása és kiterjesztése a jövedéki termékek szállítását illetően a belső piaci szempontok erősítését szolgálja. A jövedéki termékek szállításával összefüggő minden adóügyi kérdést az (EU) 2020/262 irányelv vagy a 389/2012/EU rendelet módosítása révén kell kezelni. Ez a határozat nem sérti az (EU) 2020/262 irányelv vagy a 389/2012/EU rendelet jövőbeni módosításainak jogalapját.

| (8) | Meg kell határozni a számítógépes rendszer uniós és nem uniós alkotóelemeinek elválasztását, továbbá a Bizottság és a tagállamok feladatait a rendszer fejlesztése és kiépítése tekintetében. Ezen összefüggésben a Bizottság az illetékes bizottság támogatásával fontos szerepet kell, hogy betöltsön a rendszer összehangolásában, szervezésében és irányításában. |
| --- | --- |

(8)

Meg kell határozni a számítógépes rendszer uniós és nem uniós alkotóelemeinek elválasztását, továbbá a Bizottság és a tagállamok feladatait a rendszer fejlesztése és kiépítése tekintetében. Ezen összefüggésben a Bizottság az illetékes bizottság támogatásával fontos szerepet kell, hogy betöltsön a rendszer összehangolásában, szervezésében és irányításában.

| (9) | A számítógépes rendszer módosításhoz, kiterjesztéshez és üzemeltetéséhez szükséges intézkedések végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(9)

A számítógépes rendszer módosításhoz, kiterjesztéshez és üzemeltetéséhez szükséges intézkedések végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.

| (10) | Intézkedéseket kell hozni a jövedéki termékek figyelemmel kísérésére létrehozott számítógépes rendszer megvalósításának értékelésére. |
| --- | --- |

(10)

Intézkedéseket kell hozni a jövedéki termékek figyelemmel kísérésére létrehozott számítógépes rendszer megvalósításának értékelésére.

| (11) | Mielőtt a számítógépes rendszer új kiterjesztése működőpessé válna, és tekintettel a felmerült problémákra, a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködésben és figyelembe véve az érintett iparágak véleményét, meg kell vizsgálnia, hogy a jelenlegi papíralapú rendszerek továbbra is megfelelőek-e. |
| --- | --- |

(11)

Mielőtt a számítógépes rendszer új kiterjesztése működőpessé válna, és tekintettel a felmerült problémákra, a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködésben és figyelembe véve az érintett iparágak véleményét, meg kell vizsgálnia, hogy a jelenlegi papíralapú rendszerek továbbra is megfelelőek-e.

| (12) | A számítógépes rendszer költségeit meg kell osztani az Unió és a tagállamok között. |
| --- | --- |

(12)

A számítógépes rendszer költségeit meg kell osztani az Unió és a tagállamok között.

| (13) | A számítógépes rendszer mérete és összetettsége miatt az Uniónak és a tagállamoknak egyaránt emberi és pénzügyi erőforrásokat kell biztosítaniuk a rendszer fejlesztéséhez és kiépítéséhez. A rendszer nemzeti alkotóelemeinek fejlesztésekor a tagállamoknak alkalmazniuk kell az elektronikus közigazgatási rendszerekre megállapított elveket, és ugyanúgy kell kezelniük a gazdasági szereplőket, mint más olyan területeken, ahol már működnek számítógépes rendszerek. Különösen lehetővé kell tenniük a gazdasági szereplők, főleg az ezen ágazatban tevékenykedő kis- és középvállalkozások számára, hogy a nemzeti alkotóelemeket a lehető legalacsonyabb költségek mellett vegyék igénybe, és a tagállamoknak a versenyképességük megőrzésére irányuló minden intézkedést támogatniuk kell. |
| --- | --- |

(13)

A számítógépes rendszer mérete és összetettsége miatt az Uniónak és a tagállamoknak egyaránt emberi és pénzügyi erőforrásokat kell biztosítaniuk a rendszer fejlesztéséhez és kiépítéséhez. A rendszer nemzeti alkotóelemeinek fejlesztésekor a tagállamoknak alkalmazniuk kell az elektronikus közigazgatási rendszerekre megállapított elveket, és ugyanúgy kell kezelniük a gazdasági szereplőket, mint más olyan területeken, ahol már működnek számítógépes rendszerek. Különösen lehetővé kell tenniük a gazdasági szereplők, főleg az ezen ágazatban tevékenykedő kis- és középvállalkozások számára, hogy a nemzeti alkotóelemeket a lehető legalacsonyabb költségek mellett vegyék igénybe, és a tagállamoknak a versenyképességük megőrzésére irányuló minden intézkedést támogatniuk kell.

| (14) | Mivel e határozat célját, nevezetesen azt, hogy alapot biztosítson az uniós jogszabályok által a jövedéki adóra vonatkozóan meghatározott folyamatok további automatizálásának irányításához, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a belső piac megfelelő működésének biztosítása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(14)

Mivel e határozat célját, nevezetesen azt, hogy alapot biztosítson az uniós jogszabályok által a jövedéki adóra vonatkozóan meghatározott folyamatok további automatizálásának irányításához, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a belső piac megfelelő működésének biztosítása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Ez a határozat rendelkezik az (EU) 2020/262 irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében említett jövedéki termékek szállításához és felügyeletéhez használt számítógépes rendszer (a továbbiakban: a számítógépes rendszer) módosításának, kiterjesztésének és üzemeltetésének irányításáról.

(2)   A számítógépes rendszer célja, hogy:

| a) | lehetővé tegye az (EU) 2020/262 irányelvben és a 389/2012/EU rendeletben előírt adminisztratív okmányok elektronikus továbbítását és az ellenőrzések továbbfejlesztését; |
| --- | --- |

a)

lehetővé tegye az (EU) 2020/262 irányelvben és a 389/2012/EU rendeletben előírt adminisztratív okmányok elektronikus továbbítását és az ellenőrzések továbbfejlesztését;

| b) | javítsa a belső piac működését azzal, hogy egyszerűsíti a jövedéki termékek Unión belüli szállítását, és a tagállamok számára lehetővé teszi, hogy a szállításokat valós időben kövessék nyomon, és adott esetben a szükséges ellenőrzéseket elvégezzék. |
| --- | --- |

b)

javítsa a belső piac működését azzal, hogy egyszerűsíti a jövedéki termékek Unión belüli szállítását, és a tagállamok számára lehetővé teszi, hogy a szállításokat valós időben kövessék nyomon, és adott esetben a szükséges ellenőrzéseket elvégezzék.

2. cikk

A számítógépes rendszer kiterjesztésének megkezdéséhez kapcsolódó tevékenységek legkésőbb 2021. február 10-ig elkezdődnek.

3. cikk

(1)   A számítógépes rendszer uniós és nem uniós alkotóelemekből áll.

(2)   A Bizottság biztosítja, hogy a számítógépes rendszer uniós alkotóelemeinek kidolgozása során nagy figyelmet fordítsanak a meglévő rendszerek lehető legnagyobb mértékű további felhasználására és annak biztosítására, hogy a számítógépes rendszer kompatibilis legyen az egyéb releváns bizottsági és tagállami számítógépes rendszerekkel, egy integrált számítógépes rendszer létrehozása céljából a jövedéki termékek Unión belüli szállításának, valamint a jövedékiadó-köteles és az egyéb vámok és illetékek hatálya alá tartozó, harmadik országokba irányuló, illetve onnan érkező termékek szállításának figyelemmel kísérése érdekében.

(3)   A számítógépes rendszer uniós alkotóelemei kiterjednek a közös előírásokra, a technikai felszerelésekre, a közös kommunikációs hálózat/közös rendszerinterfész-hálózat szolgáltatásaira, valamint az összes tagállam által igénybe vett koordinációs szolgáltatásra, az olyan változatok vagy különleges jellemzők kizárásával, amelyek a nemzeti követelményeknek való megfelelést biztosítanák.

(4)   A számítógépes rendszer nem uniós alkotóelemei kiterjednek a nemzeti előírásokra, a számítógépes rendszer részét képező nemzeti adatbázisokra, az uniós és a nem uniós alkotóelemek közötti hálózati összeköttetésekre és minden olyan szoftverre vagy számítástechnikai berendezésre, amelyet egy tagállam szükségesnek tart ahhoz, hogy közigazgatása a számítógépes rendszert teljes mértékben kihasználja.

4. cikk

(1)   A Bizottság összehangolja a számítógépes rendszer uniós és nem uniós alkotóelemeinek módosítását, kiterjesztését és üzemeltetését és különösen a következőket:

| a) | az infrastruktúra, valamint a számítógépes rendszer belső kapcsolatait és teljes interoperabilitását biztosító eszközök; |
| --- | --- |

a)

az infrastruktúra, valamint a számítógépes rendszer belső kapcsolatait és teljes interoperabilitását biztosító eszközök;

| b) | a lehető legmagasabb követelményeknek megfelelő biztonságpolitika kidolgozása az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozása és a számítógépes rendszer integritásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

a lehető legmagasabb követelményeknek megfelelő biztonságpolitika kidolgozása az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozása és a számítógépes rendszer integritásának biztosítása érdekében;

| c) | az adatfeldolgozó eszközök a csalás elleni fellépés érdekében. |
| --- | --- |

c)

az adatfeldolgozó eszközök a csalás elleni fellépés érdekében.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott célok elérése érdekében a Bizottság megköti a számítógépes rendszer uniós alkotóelemei módosításához és kiterjesztéséhez szükséges szerződéseket, és – együttműködve a 7. cikk (1) bekezdésében említett bizottságban ülésező tagállamokkal – elkészíti a számítógépes rendszer módosításához, kiterjesztéséhez és üzemeltetéséhez szükséges főtervet és irányítási terveket.

A főterv és az irányítási tervek meghatározzák azon kezdeti és rendszeres feladatokat, amelyeket a Bizottságnak és az egyes tagállamoknak végre kell hajtaniuk. Az irányítási tervek állapítják meg a főtervben meghatározott egyes projektek végrehajtásához szükséges feladatok teljesítési határidejét.

5. cikk

(1)   A tagállamok a 4. cikk (2) bekezdésében említett irányítási tervekben megállapított határidőre teljesítik a számukra megállapított kezdeti és rendszeres feladatokat.

A tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az egyes feladatok végrehajtásának eredményeiről, valamint a teljesítés időpontjáról. A Bizottság erről tájékoztatja a 7. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot.

(2)   A tagállamok nem hozhatnak a számítógépes rendszer módosításához, kiterjesztéséhez vagy üzemeltetéséhez kapcsolódóan olyan intézkedést, amely esetleg befolyásolja annak belső kapcsolatait és teljes interoperabilitását vagy annak egységes működését.

A Bizottság előzetes egyetértése szükséges minden olyan intézkedéshez, amelyet a tagállamok meg kívánnak hozni, és amely hatással lehet a számítógépes rendszer belső kapcsolataira és teljes interoperabilitására vagy annak egységes működésére.

(3)   A tagállamok rendszeresen tájékoztatják a Bizottságot minden olyan intézkedésről, amelyet annak érdekében hoztak, hogy saját közigazgatásaik számára lehetővé tegyék, hogy teljeskörűen használják a számítógépes rendszert. A Bizottság erről tájékoztatja a 7. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot.

6. cikk

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a számítógépes rendszer módosításához, kiterjesztéséhez és üzemeltetéséhez szükséges intézkedések megállapítására vonatkozóan a 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett kérdésekhez kapcsolódóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Ezek a végrehajtási jogi aktusok nem érintik a közvetett adók emelésével és ellenőrzésével, illetve a közvetett adók terén a közigazgatási együttműködéssel és a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos uniós rendelkezéseket.

7. cikk

(1)   A Bizottságot a Jövedékiadó-bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

8. cikk

(1)   A Bizottság ellenőrzi, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott intézkedéseket szabályosan és e határozat rendelkezéseinek megfelelően hajtják-e végre.

A Bizottság a 7. cikk (1) bekezdésében említett bizottságban ülésező tagállamokkal együttműködve rendszeresen figyelemmel kíséri a számítógépes rendszer fejlesztésének és kiépítésének különböző fázisait, hogy megállapítsa, elérték-e a kitűzött célokat, és hogy iránymutatást adjon arra vonatkozóan, hogyan lehet növelni a számítógépes rendszer megvalósítását érintő tevékenységek hatékonyságát.

(2)   2025. február 10-ig és azt követően ötévente a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére a számítógépes rendszer megvalósításáról és üzemeltetéséről.

A jelentés többek között tartalmazza a számítógépes rendszer működésének későbbi értékeléséhez szükséges módszereket és követelményeket.

9. cikk

A Bizottság tájékoztatja az Unióhoz való csatlakozásért folyamodó országokat a számítógépes rendszer fejlesztéséről és kiépítéséről, és amennyiben ezen országok úgy kívánják, részt vehetnek az elvégzendő tesztekben.

10. cikk

(1)   A számítógépes rendszer módosításának és kiterjesztésének költségeit az Unió és a tagállamok között a (2) és a (3) bekezdéssel összhangban kell megosztani.

(2)   Az Unió viseli a számítógépes rendszer uniós alkotóelemeinek tervezési, beszerzési, telepítési és karbantartási költségeit, valamint a Bizottság épületeiben vagy a Bizottság által kijelölt alvállalkozó telephelyén telepített uniós alkotóelemek folyamatos működésének költségeit.

(3)   A tagállamok viselik a számítógépes rendszer nem uniós alkotóelemeinek módosításához, kiterjesztéséhez és üzemeltetéséhez kapcsolódó költségeket, valamint a saját területükön vagy az érintett tagállam által kijelölt alvállalkozó telephelyén telepített uniós alkotóelemek folyamatos működésének költségeit.

11. cikk

(1)   Az éves előirányzatokat, ideértve a számítógépes rendszer megvalósítási időszak utáni használatának és üzemeltetésének előirányzatait az 1286/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) meghatározott pénzügyi terv keretein belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

(2)   A tagállamok becslést készítenek az 5. cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítéséhez szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokról, és azokat rendelkezésre bocsátják. A Bizottság és a tagállamok biztosítják a számítógépes rendszer módosításához, kiterjesztéséhez, üzemeltetéséhez és továbbfejlesztéséhez szükséges emberi és pénzügyi erőforrásokat és technikai eszközöket.

12. cikk

Az 1152/2003/EK határozat hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett határozatra való hivatkozásokat erre a határozatra való hivatkozásnak kell tekinteni és a mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

13. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

14. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2020. január 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

N. BRNJAC

---

(1)  
  HL C 62., 2019.2.15., 108. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. április 4-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. december 19-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1152/2003/EK határozata (2003. június 16.) a jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítéséről (HL L 162., 2003.7.1., 5. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2020/262 irányelve a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (lásd e Hivatalos Lap 4. oldalát).

4

(5)  A Bizottság 684/2009/EK rendelete (2009. július 24.) a 2008/118/EK tanácsi irányelvnek a jövedéki termékek jövedékiadó-felfüggesztéssel történő szállításához kapcsolódó számítógépes eljárások tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 197., 2009.7.29., 24. o.).

5

(6)  A Tanács 389/2012/EU rendelete (2012. május 2.) a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről és a 2073/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 121., 2012.5.8., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1286/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, az európai unióbeli adórendszerek működésének javítását célzó cselekvési program (Fiscalis 2020) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 25. o.).

8

---

MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 1152/2003/EK határozat | E határozat |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2 cikk, első bekezdés | – |
| 2 cikk, második bekezdés | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk | 5. cikk |
| 6. cikk | 6. cikk |
| 7. cikk, (1) bekezdés | 7. cikk, (1) bekezdés |
| 7. cikk, (2) bekezdés | 7. cikk, (2) bekezdés |
| 7. cikk, (3) bekezdés | – |
| 8. cikk, (1) bekezdés | 8. cikk, (1) bekezdés |
| 8. cikk, (2) bekezdés | – |
| 8. cikk, (3) bekezdés | 8. cikk, (2) bekezdés |
| 9. cikk | 9. cikk |
| 10. cikk | 10. cikk |
| 11. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | – |
| 11. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés | 11. cikk, (1) bekezdés |
| 11. cikk, (2) bekezdés | 11. cikk, (2) bekezdés |
| – | 12. cikk |
| 12. cikk | 13. cikk |
| 13. cikk | 14. cikk |
| – | Melléklet |

1152/2003/EK határozat

E határozat

1. cikk

1. cikk

2 cikk, első bekezdés

–

2 cikk, második bekezdés

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk, (1) bekezdés

7. cikk, (1) bekezdés

7. cikk, (2) bekezdés

7. cikk, (2) bekezdés

7. cikk, (3) bekezdés

–

8. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

–

8. cikk, (3) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

9. cikk

9. cikk

10. cikk

10. cikk

11. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

–

11. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

11. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

–

12. cikk

12. cikk

13. cikk

13. cikk

14. cikk

–

Melléklet

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2020.2.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/49

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/264 HATÁROZATA

(2019. november 27.)

az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Unió 2020. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4a. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 11. pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a veszélyhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a természeti katasztrófák sújtotta régiók lakosságával. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a veszélyhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a természeti katasztrófák sújtotta régiók lakosságával.

| (2) | Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 10. cikkének értelmében az alap éves maximális összege (2011-es árakon) 500 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 10. cikkének értelmében az alap éves maximális összege (2011-es árakon) 500 000 000 EUR.

| (3) | A 2012/2002/EK rendelet 4a. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy minden olyan esetben, amikor az a költségvetési források időben történő rendelkezésre állásának biztosításához szükséges, az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegig igénybe lehet venni előlegkifizetések céljára, a kapcsolódó előirányzatoknak az Unió általános költségvetésébe való felvételével. |
| --- | --- |

(3)

A 2012/2002/EK rendelet 4a. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy minden olyan esetben, amikor az a költségvetési források időben történő rendelkezésre állásának biztosításához szükséges, az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegig igénybe lehet venni előlegkifizetések céljára, a kapcsolódó előirányzatoknak az Unió általános költségvetésébe való felvételével.

| (4) | A költségvetési forrásoknak az Unió 2020. évi általános költségvetésében való, időben történő rendelkezésre állásának biztosítása céljából az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegben igénybe kell venni az előlegfizetés céljára. |
| --- | --- |

(4)

A költségvetési forrásoknak az Unió 2020. évi általános költségvetésében való, időben történő rendelkezésre állásának biztosítása céljából az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegben igénybe kell venni az előlegfizetés céljára.

| (5) | Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimalizálása érdekében indokolt, hogy ez a határozat a 2020-as pénzügyi év kezdetétől legyen alkalmazandó, |
| --- | --- |

(5)

Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimalizálása érdekében indokolt, hogy ez a határozat a 2020-as pénzügyi év kezdetétől legyen alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából 50 000 000 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában, előlegkifizetések céljára.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Strasbourgban, 2019. november 27-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

1

(2)  
  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

2

(3)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

3

---

| 2020.2.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/51

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/265 HATÁROZATA

(2019. november 27.)

a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 12. pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Rugalmassági Eszköz arra szolgál, hogy az adott pénzügyi évben fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket egy vagy több más fejezet felső határán belül nem lehetne finanszírozni. |
| --- | --- |

(1)

A Rugalmassági Eszköz arra szolgál, hogy az adott pénzügyi évben fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket egy vagy több más fejezet felső határán belül nem lehetne finanszírozni.

| (2) | Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (2) 11. cikkének értelmében a Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2011-es árakon) 600 000 000 EUR, amelyet adott esetben az említett cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban rendelkezésre bocsátott, megszűnt összegek növelnek. |
| --- | --- |

(2)

Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (2) 11. cikkének értelmében a Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2011-es árakon) 600 000 000 EUR, amelyet adott esetben az említett cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban rendelkezésre bocsátott, megszűnt összegek növelnek.

| (3) | A migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelése érdekében további jelentős összegeket kell sürgősen igénybe venni ezen intézkedések finanszírozása céljából. |
| --- | --- |

(3)

A migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelése érdekében további jelentős összegeket kell sürgősen igénybe venni ezen intézkedések finanszírozása céljából.

| (4) | Miután a Bizottság megvizsgálta a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) kiadási felső határán belül az előirányzatok átcsoportosításának valamennyi lehetőségét, igénybe kell venni a Rugalmassági Eszközt annak érdekében, hogy a migráció, a menekültügy és a biztonság területén való intézkedések finanszírozására az Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében rendelkezésre álló finanszírozást a 3. fejezet felső határán felül 778 074 489 EUR összeggel ki lehessen egészíteni. |
| --- | --- |

(4)

Miután a Bizottság megvizsgálta a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) kiadási felső határán belül az előirányzatok átcsoportosításának valamennyi lehetőségét, igénybe kell venni a Rugalmassági Eszközt annak érdekében, hogy a migráció, a menekültügy és a biztonság területén való intézkedések finanszírozására az Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében rendelkezésre álló finanszírozást a 3. fejezet felső határán felül 778 074 489 EUR összeggel ki lehessen egészíteni.

| (5) | A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatokat több pénzügyi évre kell elosztani. |
| --- | --- |

(5)

A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatokat több pénzügyi évre kell elosztani.

| (6) | A pénzeszközök mielőbbi felhasználásának lehetővé tétele érdekében indokolt, hogy ez a határozat a 2020-as pénzügyi év kezdetétől legyen alkalmazandó, |
| --- | --- |

(6)

A pénzeszközök mielőbbi felhasználásának lehetővé tétele érdekében indokolt, hogy ez a határozat a 2020-as pénzügyi év kezdetétől legyen alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

1.   Az Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül a Rugalmassági Eszközből 778 074 489 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási előirányzatok formájában a 3. fejezetben (Biztonság és uniós polgárság).

Az első albekezdésben említett összeget a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló intézkedések finanszírozásának céljára kell felhasználni.

2.   A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatok a becslések szerint a következőképpen alakulnak:

| a) | 407 402 108 EUR 2020-ban; |
| --- | --- |

a)

407 402 108 EUR 2020-ban;

| b) | 312 205 134 EUR 2021-ben; |
| --- | --- |

b)

312 205 134 EUR 2021-ben;

| c) | 42 336 587 EUR 2022-ben; |
| --- | --- |

c)

42 336 587 EUR 2022-ben;

| d) | 16 130 660 EUR 2023-ban. |
| --- | --- |

d)

16 130 660 EUR 2023-ban.

Az egyes pénzügyi évekre vonatkozó kifizetési előirányzatok konkrét összegét az éves költségvetési eljárásnak megfelelően kell engedélyezni.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Strasbourgban, 2019. november 27-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

2

---

| 2020.2.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/53

---

A TANÁCS (EU, EURATOM) 2020/266 HATÁROZATA

(2020. február 25.)

a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésével,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | 2020. február 1-jén Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) kilépett az Európai Unióból. |
| --- | --- |

(1)

2020. február 1-jén Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) kilépett az Európai Unióból.

| (2) | A kilépésre vonatkozó szabályokat a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló, az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően megtárgyalt és megkötött megállapodás (1) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

A kilépésre vonatkozó szabályokat a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló, az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően megtárgyalt és megkötött megállapodás (1) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) tartalmazza.

| (3) | A kilépésről rendelkező megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett, és olyan átmeneti időszakot ír elő, amelynek során az említett megállapodással összhangban az uniós jog alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Ezen időszak 2020. december 31-én ér véget, kivéve, ha a kilépésről rendelkező megállapodás által létrehozott vegyes bizottság 2020. július 1. előtt elfogad egyetlen határozatot az átmeneti időszak legfeljebb 1 vagy 2 évvel történő meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

(3)

A kilépésről rendelkező megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett, és olyan átmeneti időszakot ír elő, amelynek során az említett megállapodással összhangban az uniós jog alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Ezen időszak 2020. december 31-én ér véget, kivéve, ha a kilépésről rendelkező megállapodás által létrehozott vegyes bizottság 2020. július 1. előtt elfogad egyetlen határozatot az átmeneti időszak legfeljebb 1 vagy 2 évvel történő meghosszabbításáról.

| (4) | A 2018. március 23-i iránymutatásokban az Európai Tanács ismételten kijelentette, hogy az Unió elkötelezett amellett, hogy a jövőben a lehető legszorosabb partnerséget tartsa fenn az Egyesült Királysággal. Az említett iránymutatások szerint e partnerségnek ki kell terjednie a kereskedelmi és gazdasági együttműködésre és más területekre is, különösen a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemre, valamint a biztonságra, a védelemre és a külpolitikára. Az Európai Tanács az említett iránymutatásokat a jövőbeli kapcsolatok keretére vonatkozó átfogó koncepcióról szóló tárgyalások megkezdése céljából határozta meg, mely koncepciót a kilépésről rendelkező megállapodást kísérő és abban említett politikai nyilatkozatban kellett kidolgozni. |
| --- | --- |

(4)

A 2018. március 23-i iránymutatásokban az Európai Tanács ismételten kijelentette, hogy az Unió elkötelezett amellett, hogy a jövőben a lehető legszorosabb partnerséget tartsa fenn az Egyesült Királysággal. Az említett iránymutatások szerint e partnerségnek ki kell terjednie a kereskedelmi és gazdasági együttműködésre és más területekre is, különösen a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemre, valamint a biztonságra, a védelemre és a külpolitikára. Az Európai Tanács az említett iránymutatásokat a jövőbeli kapcsolatok keretére vonatkozó átfogó koncepcióról szóló tárgyalások megkezdése céljából határozta meg, mely koncepciót a kilépésről rendelkező megállapodást kísérő és abban említett politikai nyilatkozatban kellett kidolgozni.

| (5) | A kilépésről rendelkező megállapodást kísérő politikai nyilatkozat (2) (a továbbiakban: a politikai nyilatkozat) meghatározza az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretét. A nyilatkozat egy olyan nagyratörő, széles körű, mély és rugalmas partnerség körvonalait állapítja meg, amely egy átfogó és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodásra épülő kereskedelmi és gazdasági együttműködésre, a bűnüldözésre és a büntető igazságszolgáltatásra, a külpolitikára, a biztonságra és a védelemre, valamint szélesebb együttműködési területekre terjed ki. |
| --- | --- |

(5)

A kilépésről rendelkező megállapodást kísérő politikai nyilatkozat (2) (a továbbiakban: a politikai nyilatkozat) meghatározza az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretét. A nyilatkozat egy olyan nagyratörő, széles körű, mély és rugalmas partnerség körvonalait állapítja meg, amely egy átfogó és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodásra épülő kereskedelmi és gazdasági együttműködésre, a bűnüldözésre és a büntető igazságszolgáltatásra, a külpolitikára, a biztonságra és a védelemre, valamint szélesebb együttműködési területekre terjed ki.

| (6) | A kilépésről rendelkező megállapodás 184. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió és az Egyesült Királyság minden igyekezetükkel törekszik arra, jóhiszeműen és a jogrendjük maradéktalan tiszteletben tartása mellett, hogy megtegye a szükséges lépéseket a politikai nyilatkozatban említett jövőbeli kapcsolataikra vonatkozó megállapodások gyors megtárgyalására, és az említett megállapodások megerősítésére vagy megkötésére szolgáló megfelelő eljárások lefolytatására annak biztosítása érdekében, hogy az említett megállapodások – a lehetséges mértékben – már az átmeneti időszak végétől alkalmazandók legyenek. |
| --- | --- |

(6)

A kilépésről rendelkező megállapodás 184. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió és az Egyesült Királyság minden igyekezetükkel törekszik arra, jóhiszeműen és a jogrendjük maradéktalan tiszteletben tartása mellett, hogy megtegye a szükséges lépéseket a politikai nyilatkozatban említett jövőbeli kapcsolataikra vonatkozó megállapodások gyors megtárgyalására, és az említett megállapodások megerősítésére vagy megkötésére szolgáló megfelelő eljárások lefolytatására annak biztosítása érdekében, hogy az említett megállapodások – a lehetséges mértékben – már az átmeneti időszak végétől alkalmazandók legyenek.

| (7) | 2019. december 13-i következtetéseiben az Európai Tanács újólag megerősítette, hogy – a politikai nyilatkozattal összhangban, valamint tiszteletben tartva az Európai Tanács korábban elfogadott iránymutatásait és a nyilatkozatokat, különösen a 2018. november 25-i nyilatkozatokat – a lehető legszorosabb jövőbeli kapcsolatokat kívánja kialakítani az Egyesült Királysággal. Az Európai Tanács ismételten hangsúlyozta, hogy az Egyesült Királysággal való jövőbeli kapcsolatoknak a jogok és kötelességek egyensúlyán kell majd alapulniuk, és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítaniuk. Az Európai Tanács üdvözölte a Bizottság azon döntését, hogy a jövőbeli kapcsolatokról szóló tárgyalások vezetésére is Michel BARNIER-t nevezi ki, valamint felkérte a Bizottságot, hogy közvetlenül az Egyesült Királyság kilépését követően nyújtson be a Tanácsnak átfogó megbízástervezetet az Egyesült Királysággal kialakítandó jövőbeli kapcsolatokra vonatkozóan. Az Európai Tanács kijelentette, hogy szorosan nyomon fogja követni a tárgyalásokat, és szükség szerint további általános politikai irányokat fog meghatározni. |
| --- | --- |

(7)

2019. december 13-i következtetéseiben az Európai Tanács újólag megerősítette, hogy – a politikai nyilatkozattal összhangban, valamint tiszteletben tartva az Európai Tanács korábban elfogadott iránymutatásait és a nyilatkozatokat, különösen a 2018. november 25-i nyilatkozatokat – a lehető legszorosabb jövőbeli kapcsolatokat kívánja kialakítani az Egyesült Királysággal. Az Európai Tanács ismételten hangsúlyozta, hogy az Egyesült Királysággal való jövőbeli kapcsolatoknak a jogok és kötelességek egyensúlyán kell majd alapulniuk, és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítaniuk. Az Európai Tanács üdvözölte a Bizottság azon döntését, hogy a jövőbeli kapcsolatokról szóló tárgyalások vezetésére is Michel BARNIER-t nevezi ki, valamint felkérte a Bizottságot, hogy közvetlenül az Egyesült Királyság kilépését követően nyújtson be a Tanácsnak átfogó megbízástervezetet az Egyesült Királysággal kialakítandó jövőbeli kapcsolatokra vonatkozóan. Az Európai Tanács kijelentette, hogy szorosan nyomon fogja követni a tárgyalásokat, és szükség szerint további általános politikai irányokat fog meghatározni.

| (8) | Ezért tárgyalásokat kell kezdeni az Egyesült Királysággal való új partnerségi megállapodás megkötése céljából. A Bizottságot kell kijelölni az Unió főtárgyalójának. Közös kül- és biztonságpolitiki kérdésekben a Bizottság az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjével egyetértésben folytatja le a tárgyalásokat, |
| --- | --- |

(8)

Ezért tárgyalásokat kell kezdeni az Egyesült Királysággal való új partnerségi megállapodás megkötése céljából. A Bizottságot kell kijelölni az Unió főtárgyalójának. Közös kül- és biztonságpolitiki kérdésekben a Bizottság az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjével egyetértésben folytatja le a tárgyalásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával kötendő új partnerségi megállapodásról.

2. cikk

A Tanács a Bizottságot jelöli ki az Unió főtárgyalójának.

3. cikk

A tárgyalásokat az Egyesült Királysággal foglalkozó munkacsoporttal konzultálva, és a függelékben foglalt irányelvekkel összhangban kell lefolytatni, figyelemmel a Tanács által a Bizottság számára a későbbiekben esetlegesen kibocsátott irányelvekre.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. február 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

1

(2)  
  HL C 34., 2020.1.31., 1. o.

2

---