# Az Európai Unió L 69/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 69 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. március 6. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 69

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. március 6.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/375 végrehajtási rendelete (2020. március 2.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Priorat/Priorato [OEM]) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/376 végrehajtási rendelete (2020. március 5.) a norbixin (annatto F) kutyák és macskák takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/377 végrehajtási rendelete (2020. március 5.) a nátrium-szelenát kérődzők takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (
  1
  ) | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/378 végrehajtási rendelete (2020. március 5.) az L-leucin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/379 végrehajtási rendelete (2020. március 5.) az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről | 14 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2020/380 határozata (2020. február 18.) a beszerzési szabályok meghatározásáról szóló (EU) 2016/245 határozat módosításáról (EKB/2020/10) | 41 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | * | az Európai Központi Bank (EU) 2020/381 Iránymutatása (2020. február 21.) a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtésére vonatkozó eljárásokról szóló (EU) 2017/2335 iránymutatás módosításáról (EKB/2020/11) | 46 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/375 végrehajtási rendelete (2020. március 2.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Priorat/Priorato [OEM])

1

*

A Bizottság (EU) 2020/376 végrehajtási rendelete (2020. március 5.) a norbixin (annatto F) kutyák és macskák takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság (EU) 2020/377 végrehajtási rendelete (2020. március 5.) a nátrium-szelenát kérődzők takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (
  1
  )

1

6

*

A Bizottság (EU) 2020/378 végrehajtási rendelete (2020. március 5.) az L-leucin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  )

1

9

*

A Bizottság (EU) 2020/379 végrehajtási rendelete (2020. március 5.) az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről

14

HATÁROZATOK

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2020/380 határozata (2020. február 18.) a beszerzési szabályok meghatározásáról szóló (EU) 2016/245 határozat módosításáról (EKB/2020/10)

41

IRÁNYMUTATÁSOK

*

az Európai Központi Bank (EU) 2020/381 Iránymutatása (2020. február 21.) a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtésére vonatkozó eljárásokról szóló (EU) 2017/2335 iránymutatás módosításáról (EKB/2020/11)

46

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2018. május 3-i 1/2018 EKLT vegyes bizottsági határozathoz (2019/1802) ( HL L 274., 2019.10.28. ) | 58 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2018. május 3-i 1/2018 EKLT vegyes bizottsági határozathoz (2019/1802) ( HL L 274., 2019.10.28. )

( HL L 274., 2019.10.28. )

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.3.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.3.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/375 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. március 2.)

egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról („Priorat/Priorato” [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 99. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság megvizsgálta a „Priorat/Priorato” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Spanyolország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság megvizsgálta a „Priorat/Priorato” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Spanyolország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be.

| (2) | A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (2) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (2) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

| (4) | Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Priorat/Priorato” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. március 2-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL C 316., 2019.9.20., 10. o.

2

---

| 2020.3.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.3.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/376 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. március 5.)

a norbixin (annatto F) kutyák és macskák takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését.

| (2) | A „színezőanyagok, beleértve a pigmenteket” csoportjának a „közösségi szabályok által élelmiszer-színezésre engedélyezett színezőanyagok, kivéve a patentkék V, a brillantzöld BS és a kantaxantin” rovatába sorolt norbixin (annatto F) kutyák és macskák takarmány-adalékanyagaként történő felhasználását a 70/524/EGK irányelvnek megfelelően határozatlan időre engedélyezték. Ezt a színezőanyagot nem engedélyezték külön, hanem ebbe az általános besorolásba került.Az adalékanyagot ezt követően – az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően – meglévő termékként felvették a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(2)

A „színezőanyagok, beleértve a pigmenteket” csoportjának a „közösségi szabályok által élelmiszer-színezésre engedélyezett színezőanyagok, kivéve a patentkék V, a brillantzöld BS és a kantaxantin” rovatába sorolt norbixin (annatto F) kutyák és macskák takarmány-adalékanyagaként történő felhasználását a 70/524/EGK irányelvnek megfelelően határozatlan időre engedélyezték. Ezt a színezőanyagot nem engedélyezték külön, hanem ebbe az általános besorolásba került.Az adalékanyagot ezt követően – az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően – meglévő termékként felvették a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a norbixin (annatto F) kutyák és macskák takarmány-adalékanyagaként történő újraértékelése iránt. A kérelmező az adalékanyagnak az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyag” adalékanyag-kategóriába, valamint a „színezékek” funkcionális csoportba való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a norbixin (annatto F) kutyák és macskák takarmány-adalékanyagaként történő újraértékelése iránt. A kérelmező az adalékanyagnak az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyag” adalékanyag-kategóriába, valamint a „színezékek” funkcionális csoportba való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2017. március 22-i véleményében (3) megállapította, hogy a norbixin (annatto F) a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással az állati egészségre. Arra a következtetésre jutott továbbá, hogy az anyag erős lúgos oldat, amely korrozív hatású, és ezért káros a felhasználóra nézve. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A 429/2008/EK bizottsági rendeletnek (4) megfelelően a környezeti kockázatbecslés I. szakasza megállapította, hogy a norbixint (annatto F), mint nem élelmiszer-termelő állatoknak szánt adalékanyagot a jelentős környezeti hatás valószínűtlensége miatt fel kell menteni a további értékelés alól, figyelembe véve, hogy a Hatóság a fentebb említett véleményében nem határozott meg tudományosan megalapozott kockázatokat. A Hatóság megállapította továbbá, hogy a szóban forgó hatóanyag hatékonyan színezi meg a takarmányokat. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott uniós referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést. A takarmány-adalékanyagok vizsgálatára létrehozott európai uniós referencialaboratórium (EURL-FA) jelentése azt mutatta, hogy a kérelmező nem nyújtott be a takarmányokban található norbixin (annatto F) mennyiségi meghatározására vonatkozó kísérleti adatokat. A kérelmezőt felkérték, hogy nyújtsa be ezeket az adatokat, és a módszert hitelesítették, valamint feljegyezték az EURL-FA jelentés egy kiegészítésében. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2017. március 22-i véleményében (3) megállapította, hogy a norbixin (annatto F) a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással az állati egészségre. Arra a következtetésre jutott továbbá, hogy az anyag erős lúgos oldat, amely korrozív hatású, és ezért káros a felhasználóra nézve. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A 429/2008/EK bizottsági rendeletnek (4) megfelelően a környezeti kockázatbecslés I. szakasza megállapította, hogy a norbixint (annatto F), mint nem élelmiszer-termelő állatoknak szánt adalékanyagot a jelentős környezeti hatás valószínűtlensége miatt fel kell menteni a további értékelés alól, figyelembe véve, hogy a Hatóság a fentebb említett véleményében nem határozott meg tudományosan megalapozott kockázatokat. A Hatóság megállapította továbbá, hogy a szóban forgó hatóanyag hatékonyan színezi meg a takarmányokat. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott uniós referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést. A takarmány-adalékanyagok vizsgálatára létrehozott európai uniós referencialaboratórium (EURL-FA) jelentése azt mutatta, hogy a kérelmező nem nyújtott be a takarmányokban található norbixin (annatto F) mennyiségi meghatározására vonatkozó kísérleti adatokat. A kérelmezőt felkérték, hogy nyújtsa be ezeket az adatokat, és a módszert hitelesítették, valamint feljegyezték az EURL-FA jelentés egy kiegészítésében.

| (5) | A norbixin (annatto F) értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

A norbixin (annatto F) értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (6) | mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az érintett anyag engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(6)

mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az érintett anyag engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Engedélyezés

A mellékletben meghatározott, az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „színezékek” funkcionális csoportba tartozó anyag takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   A mellékletben meghatározott anyag és az azt tartalmazó előkeverékek, amelyeket 2020. szeptember 26. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2020. március 26. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

(2)   A mellékletben szereplő anyagot tartalmazó takarmány-alapanyagok és takarmánykeverékek, amelyeket 2022. március 26. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2020. március 26. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Tanács 70/524/EGK irányelve (1970. november 23.) a takarmány-adalékanyagokról (HL L 270., 1970.12.14., 1. o.).

2

(3)  The EFSA Journal (2017); 15(4):4764.

3

(4)  A Bizottság 429/2008/EK rendelete (2008. április 25.) az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kérelmek elkészítése és megjelenési formája, valamint a takarmány-adalékanyagok értékelése és engedélyezése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról (HL L 133., 2008.5.22., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg hatóanyag/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok. Funkcionális csoport: színezékek. i. a takarmányt megszínező vagy annak színét helyreállító anyagok |
| 2a160b | Norbixin (annatto F) | Az adalékanyag összetétele

  Az annatto F 2,3-2,7 % norbixin káliumsót tartalmazó folyékony készítménye

  A hatóanyag jellemzése

  A lúgból előállított norbixin, savval kicsapatott (annatto F) a norbixin káliumsója (6,6’- dikálium- diapo- pszi,pszi -karotin-dioat);
  Az annattofa (Bixa orellana L) magja külső bevonatának eltávolításával és további kémiai feldolgozással előállított karotinoidszármazék.
  szilárd formában
  Kémiai képlet: C24H26K2O4

  CAS-szám: 33261-80-2

  Analitikai módszer
   (1)

  A takarmány-adalékanyag káliumsó formájú norbixintartalmának meghatározására:






  — | Spektrofotometria 482 nm-en (JECFA monográfia Annatto kivonatokról (lúgból előállított norbixin, savval kicsapatott) |

Az adalékanyag azonosító száma

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

mg hatóanyag/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok. Funkcionális csoport: színezékek. i. a takarmányt megszínező vagy annak színét helyreállító anyagok

2a160b

Norbixin (annatto F)

Az adalékanyag összetétele

Az annatto F 2,3-2,7 % norbixin káliumsót tartalmazó folyékony készítménye

A hatóanyag jellemzése

A lúgból előállított norbixin, savval kicsapatott (annatto F) a norbixin káliumsója (6,6’- dikálium- diapo- pszi,pszi -karotin-dioat);

Az annattofa (Bixa orellana L) magja külső bevonatának eltávolításával és további kémiai feldolgozással előállított karotinoidszármazék.

szilárd formában

Kémiai képlet: C24H26K2O4

CAS-szám: 33261-80-2

Analitikai módszer
   (1)

A takarmány-adalékanyag káliumsó formájú norbixintartalmának meghatározására:

—

Spektrofotometria 482 nm-en (JECFA monográfia Annatto kivonatokról (lúgból előállított norbixin, savval kicsapatott)

A takarmányok a káliumsó formájú norbixintartalmának számszerű meghatározására:

| — | Fordított fázisú, nagy teljesítményű folyadékkromatográfia diódasoros detektálással (RP-HPLC-DAD) |
| --- | --- |

—

Fordított fázisú, nagy teljesítményű folyadékkromatográfia diódasoros detektálással (RP-HPLC-DAD)

Macskák

Kutyák

–

–

13

16

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között szemvédővel és bőrvédő eszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között szemvédővel és bőrvédő eszközökkel kell használni.

2030.3.26.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2020.3.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.3.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/377 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. március 5.)

a nátrium-szelenát kérődzők takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a nátrium-szelenát kérődzők takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a nátrium-szelenát kérődzők takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozóan.

| (3) | A kérelmező a nátrium-szelenátnak a „tápértékkel rendelkező adalékanyag” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező a nátrium-szelenátnak a „tápértékkel rendelkező adalékanyag” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. július 3-i véleményében (2) megállapította, hogy a nátrium-szelenát a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok egészségre, sem fogyasztók biztonságára, sem pedig a környezetre. Arra a következtetésre jutott továbbá, hogy az adalékanyag bőr- és szemirritálónak, valamint bőr- és légzőszervi szenzibilizálónak minősül. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság ezenkívül megállapította, hogy az adalékanyag a kérődzők esetében a szelén hatékony forrása. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelet 21. cikkével létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerekről szóló jelentéseket. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. július 3-i véleményében (2) megállapította, hogy a nátrium-szelenát a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok egészségre, sem fogyasztók biztonságára, sem pedig a környezetre. Arra a következtetésre jutott továbbá, hogy az adalékanyag bőr- és szemirritálónak, valamint bőr- és légzőszervi szenzibilizálónak minősül. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság ezenkívül megállapította, hogy az adalékanyag a kérődzők esetében a szelén hatékony forrása. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelet 21. cikkével létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerekről szóló jelentéseket.

| (5) | A nátrium-szelenát értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

A nátrium-szelenát értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba tartozó anyag takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2019; 17(7):5788.

2

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmány szeléntartalma mg/kg-ban |
| Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei |
| 3b803 | | Nátrium-szelenát | Az adalékanyag jellemzése

  Nátrium-szelenát, por formájában, legalább 41 %-os szeléntartalommal.

  A hatóanyag jellemzése

  Dinátrium-szelenát
  Kémiai képlet: Na2SeO4

  CAS-szám: 13410-01-0

  Analitikai módszer
   (1)

  A takarmány-adalékanyag teljes szeléntartalmának meghatározására:






  — | Titrálás |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

A 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmány szeléntartalma mg/kg-ban

Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei

3b803

Nátrium-szelenát

Az adalékanyag jellemzése

Nátrium-szelenát, por formájában, legalább 41 %-os szeléntartalommal.

A hatóanyag jellemzése

Dinátrium-szelenát

Kémiai képlet: Na2SeO4

CAS-szám: 13410-01-0

Analitikai módszer
   (1)

A takarmány-adalékanyag teljes szeléntartalmának meghatározására:

—

Titrálás

A nátrium-szelenát teljes nátriumtartalmának meghatározására:

| — | atomabszorpciós spektrometria (AAS) – EN ISO 6869:2000 szabvány vagy |
| --- | --- |

—

atomabszorpciós spektrometria (AAS) – EN ISO 6869:2000 szabvány vagy

| — | induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP–AES) – EN 15510:2007 |
| --- | --- |

—

induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP–AES) – EN 15510:2007

Az előkeverékek, takarmánykeverékek és takarmány-alapanyagok teljes szeléntartalmának meghatározására:

| — | hidrides atomabszorpciós spektrometria (HGAAS) mikrohullámú feltárást követően – EN 16159:2012 |
| --- | --- |

—

hidrides atomabszorpciós spektrometria (HGAAS) mikrohullámú feltárást követően – EN 16159:2012

Kérődzők

–

0,50 (összesen)

| 1. | A nátrium-szelenát forgalmazása és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett. |
| --- | --- |

1.

A nátrium-szelenát forgalmazása és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett.

| 2. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba.

| 3. | A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverék felhasználói számára a belégzés, a bőrrel való érintkezés és a szembe kerülés jelentette veszélyek kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeveréket megfelelő egyéni védőeszközzel kell használni. |
| --- | --- |

3.

A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverék felhasználói számára a belégzés, a bőrrel való érintkezés és a szembe kerülés jelentette veszélyek kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeveréket megfelelő egyéni védőeszközzel kell használni.

2030. március 26.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2020.3.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.3.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/378 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. március 5.)

az L-leucin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében megfelelően kérelmet nyújtottak be az Escherichia coli NITE BP-02351 által előállított L-leucin, mint valamennyi állatfaj takarmányban és ivóvízben használt tápértékkel rendelkező takarmány-adalékanyagaként, valamint takarmányban használt érzékszervi tulajdonságokat javító takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében megfelelően kérelmet nyújtottak be az Escherichia coli NITE BP-02351 által előállított L-leucin, mint valamennyi állatfaj takarmányban és ivóvízben használt tápértékkel rendelkező takarmány-adalékanyagaként, valamint takarmányban használt érzékszervi tulajdonságokat javító takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem az Escherichia coli NITE BP-02351 által termelt, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „aminosavak, sóik és analógjaik” funkcionális csoportba, valamint az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „aromaanyagok” funkcionális csoportba sorolandó L-leucin takarmány-adalékanyagként történő használatának engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem az Escherichia coli NITE BP-02351 által termelt, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „aminosavak, sóik és analógjaik” funkcionális csoportba, valamint az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „aromaanyagok” funkcionális csoportba sorolandó L-leucin takarmány-adalékanyagként történő használatának engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. április 2-i véleményében (2) megállapította, hogy az Escherichia coli NITE BP-02351 által előállított L-leucin a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok, sem a fogyasztók egészségére, sem pedig a környezetre. Kiemelte továbbá, hogy az Escherichia coli NITE BP-02351 által előállított L-leucin esetén az inhaláció kockázata áll fenn az adalékanyag felhasználóira nézve. Ezért megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. április 2-i véleményében (2) megállapította, hogy az Escherichia coli NITE BP-02351 által előállított L-leucin a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok, sem a fogyasztók egészségére, sem pedig a környezetre. Kiemelte továbbá, hogy az Escherichia coli NITE BP-02351 által előállított L-leucin esetén az inhaláció kockázata áll fenn az adalékanyag felhasználóira nézve. Ezért megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében.

| (5) | A Hatóság megállapította, hogy az adalékanyag valamennyi állatfaj esetében az L-leucin aminosav hatékony forrása. Ahhoz, hogy a kérődzők teljes mértékben hasznosítani tudják a kiegészítésként adott L-leucint, azt védeni kell a bendőben való lebomlástól. A Hatóság egy korábbi nyilatkozatában aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az ivóvízbe kerülő aminosavak kiegyensúlyozatlan táplálkozást okozhatnak. Maximális mennyiséget azonban nem javasolt az L-leucin vonatkozásában. Tehát helyénvaló az adalékanyag és az azt tartalmazó előkeverékek címkéjén feltüntetni az arra vonatkozó figyelmeztetést, hogy a felhasználó vegye figyelembe az L-leucinnel mint aminosavval különösen az ivóvízen keresztül történő kiegészítés esetén az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavnak a táplálékkal történő bevitelét. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóság megállapította, hogy az adalékanyag valamennyi állatfaj esetében az L-leucin aminosav hatékony forrása. Ahhoz, hogy a kérődzők teljes mértékben hasznosítani tudják a kiegészítésként adott L-leucint, azt védeni kell a bendőben való lebomlástól. A Hatóság egy korábbi nyilatkozatában aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az ivóvízbe kerülő aminosavak kiegyensúlyozatlan táplálkozást okozhatnak. Maximális mennyiséget azonban nem javasolt az L-leucin vonatkozásában. Tehát helyénvaló az adalékanyag és az azt tartalmazó előkeverékek címkéjén feltüntetni az arra vonatkozó figyelmeztetést, hogy a felhasználó vegye figyelembe az L-leucinnel mint aminosavval különösen az ivóvízen keresztül történő kiegészítés esetén az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavnak a táplálékkal történő bevitelét.

| (6) | A Hatóság megállapítja, hogy az L-leucin aromaanyagként történő, ajánlott dózisban alkalmazott felhasználása esetén a hatásosság más módon történő bizonyítása nem szükséges. Az L-leucin aromaanyagként történő felhasználása ivóvízben nem engedélyezett. Aromaanyag-összetevőként az ajánlott dózisban alkalmazott L-leucin valószínűleg nem okoz gondot az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosav táplálékkal történő bevitele esetén. |
| --- | --- |

(6)

A Hatóság megállapítja, hogy az L-leucin aromaanyagként történő, ajánlott dózisban alkalmazott felhasználása esetén a hatásosság más módon történő bizonyítása nem szükséges. Az L-leucin aromaanyagként történő felhasználása ivóvízben nem engedélyezett. Aromaanyag-összetevőként az ajánlott dózisban alkalmazott L-leucin valószínűleg nem okoz gondot az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosav táplálékkal történő bevitele esetén.

| (7) | A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentéseket. |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentéseket.

| (8) | Az L-leucin értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(8)

Az L-leucin értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (9) | Az, hogy az L-leucin aromaanyagként történő felhasználása ivóvízben nem engedélyezett, nem zárja ki azt, hogy az anyagot vízzel bejuttatott takarmánykeverékben használják fel. |
| --- | --- |

(9)

Az, hogy az L-leucin aromaanyagként történő felhasználása ivóvízben nem engedélyezett, nem zárja ki azt, hogy az anyagot vízzel bejuttatott takarmánykeverékben használják fel.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az Escherichia coli NITE BP-02351 által termelt, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „aminosavak, sóik és analógjaik” funkcionális csoportba sorolandó, valamint az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „aromaanyagok” funkcionális csoportba sorolandó L-leucin takarmány-adalékanyagként történő használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2019; 17(5):5689.

2

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: aminosavak, sóik és analógjaik |
| 3c382 | – | L-leucin | Az adalékanyag összetétele

  Por, amelynek L-leucintartalma legalább 98 %-os (szárazanyagra vetítve), víztartalma pedig legfeljebb 1,5 % | Valamennyi állatfaj | | | | 1. | Az L-leucin forgalmazása és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett. |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: aminosavak, sóik és analógjaik

3c382

–

L-leucin

Az adalékanyag összetétele

Por, amelynek L-leucintartalma legalább 98 %-os (szárazanyagra vetítve), víztartalma pedig legfeljebb 1,5 %

Valamennyi állatfaj

1.

Az L-leucin forgalmazása és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett.

| 2. | Az adalékanyag ivóvízen keresztül is adható. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag ivóvízen keresztül is adható.

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási körülményeket, valamint a stabilitást hőkezelés során és ivóvízben. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási körülményeket, valamint a stabilitást hőkezelés során és ivóvízben.

| 4. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belégzés lehetséges kockázatainak kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

4.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belégzés lehetséges kockázatainak kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni.

| 5. | Az adalékanyag endotoxin-tartalmának és porképző képességének olyannak kell lennie, hogy az endotoxin-expozíció legfeljebb 1 600 IU endotoxin/légköbméter értékre korlátozódjon  (2). |
| --- | --- |

5.

Az adalékanyag endotoxin-tartalmának és porképző képességének olyannak kell lennie, hogy az endotoxin-expozíció legfeljebb 1 600 IU endotoxin/légköbméter értékre korlátozódjon  (2).

| 6. | Feltüntetendő figyelmeztetés: „Az L-leucinnel – különösen az ivóvízen keresztül – történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.” |
| --- | --- |

6.

Feltüntetendő figyelmeztetés: „Az L-leucinnel – különösen az ivóvízen keresztül – történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.”

2030.3.26.

A hatóanyag jellemzése

Az Escherichia coli NITE BP-02351 fermentációval előállított L-leucin.

Kémiai képlet: C6H13NO2

CAS-szám: 61-90-5

Analitikai módszer
   (1)

A takarmány-adalékanyag L-leucintartalmának azonosítására:

| — | a Food Chemical Codex L-leucin-monohidrokloridról szóló monográfiája („L-leucine monohydrochloride monograph”) |
| --- | --- |

—

a Food Chemical Codex L-leucin-monohidrokloridról szóló monográfiája („L-leucine monohydrochloride monograph”)

A takarmány-adalékanyagban található leucin mennyiségének meghatározására:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD) |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD)

A leucin előkeverékekben való számszerű meghatározására:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD), vagy |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD), vagy

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS) – 152/2009/EK bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS) – 152/2009/EK bizottsági rendelet

A takarmánykeverék és a takarmány-alapanyagok leucin-tartalmának meghatározására:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS) – 152/2009/EK bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS) – 152/2009/EK bizottsági rendelet

A víz leucintartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS).

Kategória: érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok. Funkcionális csoport: aromaanyagok

3c382

–

L-leucin

Az adalékanyag összetétele

Por, amelynek L-leucintartalma legalább 98 %-os (szárazanyagra vetítve), víztartalma pedig legfeljebb 1,5 %

Valamennyi állatfaj

–

–

–

| 1. | Az L-leucin forgalmazása és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett. |
| --- | --- |

1.

Az L-leucin forgalmazása és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett.

| 2. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba.

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást.

| 4. | Az adalékanyag címkéjén fel kell tüntetni a következőket:
  „12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmány ajánlott legnagyobb hatóanyag-tartalma: 25 mg/kg.” |
| --- | --- |

4.

Az adalékanyag címkéjén fel kell tüntetni a következőket:

„12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmány ajánlott legnagyobb hatóanyag-tartalma: 25 mg/kg.”

| 5. | Az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a hatóanyag funkcionális csoportját, azonosító számát, megnevezését és hozzáadott mennyiségét, amennyiben a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban a hatóanyag hozzáadott mennyisége meghaladja: a 25 mg/kg-ot. |
| --- | --- |

5.

Az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a hatóanyag funkcionális csoportját, azonosító számát, megnevezését és hozzáadott mennyiségét, amennyiben a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban a hatóanyag hozzáadott mennyisége meghaladja: a 25 mg/kg-ot.

| 6. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belégzés lehetséges kockázatainak kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

6.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belégzés lehetséges kockázatainak kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni.

| 7. | Az adalékanyag endotoxintartalmának és porképző képességének olyannak kell lennie, hogy az endotoxinexpozíció legfeljebb 1600 IU endotoxin/légköbméter értékre korlátozódjon  (2). |
| --- | --- |

7.

Az adalékanyag endotoxintartalmának és porképző képességének olyannak kell lennie, hogy az endotoxinexpozíció legfeljebb 1600 IU endotoxin/légköbméter értékre korlátozódjon  (2).

2030.3.26.

A hatóanyag jellemzése

Az Escherichia coli NITE BP-02351 fermentációval előállított L-leucin.

Kémiai képlet: C6H13NO2

CAS-szám: 61-90-5

FLAVIS-szám 17.012

Analitikai módszer
   (1)

A takarmány-adalékanyag L-leucintartalmának azonosítására:

| — | a Food Chemical Codex L-leucin-monohidrokloridról szóló monográfiája („L-leucine monohydrochloride monograph”) |
| --- | --- |

—

a Food Chemical Codex L-leucin-monohidrokloridról szóló monográfiája („L-leucine monohydrochloride monograph”)

A takarmány-adalékanyagban található leucin mennyiségének meghatározására:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD) |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD)

A leucin előkeverékekben való számszerű meghatározására:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD), vagy |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD), vagy

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS) – 152/2009/EK bizottsági rendelet |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS) – 152/2009/EK bizottsági rendelet

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

(2)  Az adalékanyag endotoxinszintje és porképző képessége alapján, az EFSA által használt módszer (EFSA Journal 2019;17(5):5689) szerint kiszámított expozíció; analitikai módszer: Európai Gyógyszerkönyv 2.6.14. (bakteriális endotoxinok).

---

| 2020.3.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.3.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/379 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. március 5.)

az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 12. cikkére és 24. cikke (1) bekezdésére,

a tagállamokkal való konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2019. június 7-én az alaprendelet 10. cikke alapján szubvencióellenes vizsgálatot indított az Egyiptomból (a továbbiakban: érintett ország) származó folytonosüvegrostszál termékeknek az Európai Unióba (a továbbiakban: Unió) érkező behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2019. június 7-én az alaprendelet 10. cikke alapján szubvencióellenes vizsgálatot indított az Egyiptomból (a továbbiakban: érintett ország) származó folytonosüvegrostszál termékeknek az Európai Unióba (a továbbiakban: Unió) érkező behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság azt követően indította meg a vizsgálatot, hogy 2019. április 24-én az Európai Üvegrostgyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos, APFE) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a folytonosüvegrostszál termékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panaszt támogató gyártók termelése a folytonosüvegrostszál termékek teljes uniós termelésének 71 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság azt követően indította meg a vizsgálatot, hogy 2019. április 24-én az Európai Üvegrostgyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos, APFE) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a folytonosüvegrostszál termékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panaszt támogató gyártók termelése a folytonosüvegrostszál termékek teljes uniós termelésének 71 %-át teszi ki.

| (3) | A szubvencióellenes vizsgálat megindítása előtt a Bizottság értesítette Egyiptom kormányát (a továbbiakban: egyiptomi kormány) arról, hogy megfelelő módon dokumentált panasz érkezett a Bizottsághoz, és az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban konzultációra kérte fel az egyiptomi kormányt. Az egyiptomi kormány elutasította a konzultációra irányuló felkérést, ezért konzultációra nem került sor; mindazonáltal az egyiptomi kormány a vizsgálat megindításával kapcsolatban két ízben is küldött észrevételeket, először az eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele előtt, másodszor pedig azt követően. |
| --- | --- |

(3)

A szubvencióellenes vizsgálat megindítása előtt a Bizottság értesítette Egyiptom kormányát (a továbbiakban: egyiptomi kormány) arról, hogy megfelelő módon dokumentált panasz érkezett a Bizottsághoz, és az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban konzultációra kérte fel az egyiptomi kormányt. Az egyiptomi kormány elutasította a konzultációra irányuló felkérést, ezért konzultációra nem került sor; mindazonáltal az egyiptomi kormány a vizsgálat megindításával kapcsolatban két ízben is küldött észrevételeket, először az eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele előtt, másodszor pedig azt követően.

| (4) | A Bizottság 2019. május 3-án külön dömpingellenes vizsgálatot indított az Egyiptomból és a Bahreinből származó, azonos módon meghatározott folytonosüvegrostszál termékek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. (3) A Bizottság 2019. december 12-én minden érdekelt felet tájékoztatott arról, hogy a vizsgálatot ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése nélkül folytatja. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2019. május 3-án külön dömpingellenes vizsgálatot indított az Egyiptomból és a Bahreinből származó, azonos módon meghatározott folytonosüvegrostszál termékek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. (3) A Bizottság 2019. december 12-én minden érdekelt felet tájékoztatott arról, hogy a vizsgálatot ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése nélkül folytatja.

3

| (5) | A vizsgálat megindítása előtt az egyiptomi kormány előadta, hogy a panasz sem a támogatásra, sem pedig a kárra vonatkozóan nem tartalmazott elegendő bizonyítékot az eljárás megindításához. A támogatással kapcsolatos észrevételeket az ügy nyilvánosan megtekinthető iratai között elhelyezett, a bizonyítékok elegendő voltáról szóló feljegyzés, a kárral kapcsolatosakat pedig e rendelet tárgyalja. |
| --- | --- |

(5)

A vizsgálat megindítása előtt az egyiptomi kormány előadta, hogy a panasz sem a támogatásra, sem pedig a kárra vonatkozóan nem tartalmazott elegendő bizonyítékot az eljárás megindításához. A támogatással kapcsolatos észrevételeket az ügy nyilvánosan megtekinthető iratai között elhelyezett, a bizonyítékok elegendő voltáról szóló feljegyzés, a kárral kapcsolatosakat pedig e rendelet tárgyalja.

| (6) | A vizsgálat megindítása után az egyiptomi kormány újabb észrevételeket küldött a Bizottságnak, amelyekben megismételte a támogatással kapcsolatos korábbi felvetéseit, egyúttal pedig az Egyiptomból érkező behozatal által okozott kárra vonatkozóan a panaszban foglalt állítások kapcsán is fogalmazott meg észrevételeket. |
| --- | --- |

(6)

A vizsgálat megindítása után az egyiptomi kormány újabb észrevételeket küldött a Bizottságnak, amelyekben megismételte a támogatással kapcsolatos korábbi felvetéseit, egyúttal pedig az Egyiptomból érkező behozatal által okozott kárra vonatkozóan a panaszban foglalt állítások kapcsán is fogalmazott meg észrevételeket.

| (7) | Az egyiptomi kormány elsőként elemezte az uniós piacon érvényes 2017-es és 2018-as árakra vonatkozóan a panaszban megadott adatokat, és kijelentette, hogy az EU-n belüli értékesítési árak nem estek vissza, az Egyiptomból érkező behozatal ára pedig mindössze 2 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(7)

Az egyiptomi kormány elsőként elemezte az uniós piacon érvényes 2017-es és 2018-as árakra vonatkozóan a panaszban megadott adatokat, és kijelentette, hogy az EU-n belüli értékesítési árak nem estek vissza, az Egyiptomból érkező behozatal ára pedig mindössze 2 %-kal csökkent.

| (8) | Ez az árelemzés azonban mindössze két évet hasonlított össze egymással a figyelembe vett időszakon belül, tehát nem vette figyelembe a panaszban foglalt összes adatot, amelyek teljes képet adnak az importárak és az EU-n belüli értékesítési árak alakulásáról, és amelyek csökkenő importárakról és stagnáló EU-n belüli értékesítési árakról tanúskodnak. |
| --- | --- |

(8)

Ez az árelemzés azonban mindössze két évet hasonlított össze egymással a figyelembe vett időszakon belül, tehát nem vette figyelembe a panaszban foglalt összes adatot, amelyek teljes képet adnak az importárak és az EU-n belüli értékesítési árak alakulásáról, és amelyek csökkenő importárakról és stagnáló EU-n belüli értékesítési árakról tanúskodnak.

| (9) | A Bizottság emellett felhívta a figyelmet az áraknak a (84)–(91) preambulumbekezdésben bemutatott tendenciáira, valamint a Bizottság által az adatok összessége alapján megfogalmazott következtetésekre. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság emellett felhívta a figyelmet az áraknak a (84)–(91) preambulumbekezdésben bemutatott tendenciáira, valamint a Bizottság által az adatok összessége alapján megfogalmazott következtetésekre.

| (10) | Az egyiptomi kormány a panaszban bemutatott gazdasági mutatók elemzése alapján arra a következtetésre jutott, hogy ezek az adatok nem tanúskodnak jelentős kárról. A Bizottság eltérően értelmezi a panaszban foglalt adatokat, és egyértelműen azt érzékeli, hogy a 2016-tól 2018-ig folyamatosan csökkenő nyereség a kár meglétét mutatja. |
| --- | --- |

(10)

Az egyiptomi kormány a panaszban bemutatott gazdasági mutatók elemzése alapján arra a következtetésre jutott, hogy ezek az adatok nem tanúskodnak jelentős kárról. A Bizottság eltérően értelmezi a panaszban foglalt adatokat, és egyértelműen azt érzékeli, hogy a 2016-tól 2018-ig folyamatosan csökkenő nyereség a kár meglétét mutatja.

| (11) | A Bizottságnak a szóban forgó – makro- és mikrogazdasági – mutatókkal kapcsolatos részletes elemzése megtalálható a 4.4. szakaszban. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak a szóban forgó – makro- és mikrogazdasági – mutatókkal kapcsolatos részletes elemzése megtalálható a 4.4. szakaszban.

| (12) | Ezt követően az egyiptomi kormány a jelentős kár más lehetséges okait is felsorolta, azt remélve, hogy a Bizottság ezekkel kapcsolatban rendelkezhet bizonyítékokkal. Állítása szerint a kárt a műszaki fejlesztés hiánya, az elégtelen termelési kapacitás, a kereslet szűkülése, a költségek megnövekedése és a más országokból érkező behozatal okozza. |
| --- | --- |

(12)

Ezt követően az egyiptomi kormány a jelentős kár más lehetséges okait is felsorolta, azt remélve, hogy a Bizottság ezekkel kapcsolatban rendelkezhet bizonyítékokkal. Állítása szerint a kárt a műszaki fejlesztés hiánya, az elégtelen termelési kapacitás, a kereslet szűkülése, a költségek megnövekedése és a más országokból érkező behozatal okozza.

| (13) | A panasz már foglalkozott ezekkel a tényezőkkel, és bizonyítékokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az uniós gazdasági ágazat hajtott végre beruházásokat létesítményein, valamint hogy nem állt fenn ok-okozati összefüggés a más országokból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(13)

A panasz már foglalkozott ezekkel a tényezőkkel, és bizonyítékokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az uniós gazdasági ágazat hajtott végre beruházásokat létesítményein, valamint hogy nem állt fenn ok-okozati összefüggés a más országokból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

| (14) | A Bizottság mindezeket a tényezőket elemezte, ideiglenes ténymegállapításait az 5. szakasz mutatja be. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság mindezeket a tényezőket elemezte, ideiglenes ténymegállapításait az 5. szakasz mutatja be.

| (15) | Emellett az Egyiptomból érkező behozatal által okozott kárral kapcsolatban egy uniós folytonosüvegrostszáltermék-felhasználókat tömörítő csoporttól is érkezett beadvány a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(15)

Emellett az Egyiptomból érkező behozatal által okozott kárral kapcsolatban egy uniós folytonosüvegrostszáltermék-felhasználókat tömörítő csoporttól is érkezett beadvány a Bizottsághoz.

| (16) | A felhasználói csoport, amelynek tagjai névtelenek kívántak maradni, több kérdésben is fogalmazott meg észrevételeket: azzal kapcsolatban, hogy 2015-ben nem következett be kár; az Egyiptomból érkező behozatal volumenét illetően; arra vonatkozóan, hogy a behozatali volumen valószínűsíthetően nem fog tovább nőni; valamint a panaszban bemutatott gazdasági mutatók vonatkozásában. |
| --- | --- |

(16)

A felhasználói csoport, amelynek tagjai névtelenek kívántak maradni, több kérdésben is fogalmazott meg észrevételeket: azzal kapcsolatban, hogy 2015-ben nem következett be kár; az Egyiptomból érkező behozatal volumenét illetően; arra vonatkozóan, hogy a behozatali volumen valószínűsíthetően nem fog tovább nőni; valamint a panaszban bemutatott gazdasági mutatók vonatkozásában.

| (17) | A Bizottság mindezeket a tényezőket elemezte, ideiglenes ténymegállapításait a 4. szakasz mutatja be. A Bizottság megerősítette, hogy a vizsgálat megindításának eljárási szakaszában a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott a kárt okozó támogatás fennállásáról. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság mindezeket a tényezőket elemezte, ideiglenes ténymegállapításait a 4. szakasz mutatja be. A Bizottság megerősítette, hogy a vizsgálat megindításának eljárási szakaszában a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott a kárt okozó támogatás fennállásáról.

| (18) | Az egyiptomi kormány és a Jushi Egypt emellett kijelentette, hogy a nyersanyagok importvámjának elengedése nem támogatás, hiszen ezek az importált termékek vagy egy az egyben, vagy pedig a feldolgozott termékbe beépítve újrakivitelre kerülnek. |
| --- | --- |

(18)

Az egyiptomi kormány és a Jushi Egypt emellett kijelentette, hogy a nyersanyagok importvámjának elengedése nem támogatás, hiszen ezek az importált termékek vagy egy az egyben, vagy pedig a feldolgozott termékbe beépítve újrakivitelre kerülnek.

| (19) | A Bizottság megerősítette, hogy – különösen az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában és az ott hivatkozott I., II. és III. mellékletében foglalt feltételek teljesülése esetén – kizárólag a nyersanyagok importvámjának túlzott elengedése minősül kiegyenlíthető támogatásnak, és erre a kérdésre különös figyelmet fordított a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság megerősítette, hogy – különösen az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában és az ott hivatkozott I., II. és III. mellékletében foglalt feltételek teljesülése esetén – kizárólag a nyersanyagok importvámjának túlzott elengedése minősül kiegyenlíthető támogatásnak, és erre a kérdésre különös figyelmet fordított a vizsgálat során.

| (20) | A Bizottság emellett megjegyezte, hogy az egyiptomi kormány észrevétele nem foglalkozott a termelőberendezések importvám alóli mentességével. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság emellett megjegyezte, hogy az egyiptomi kormány észrevétele nem foglalkozott a termelőberendezések importvám alóli mentességével.

1.2.   Az eljárás megindításáról szóló értesítés módosítása

Az eljárás megindításáról szóló értesítés módosítása

| (21) | A Bizottság 2020. február 12-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában az eljárás megindításáról szóló értesítés módosításáról. (4) |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság 2020. február 12-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában az eljárás megindításáról szóló értesítés módosításáról. (4)

Európai Unió Hivatalos Lapjában

4

| (22) | A Bizottság a vizsgálat során újabb bizonyítékokat tárt fel olyan lényeges támogatások létezéséről, amelyekkel a 2019. június 7-i értesítés (az eljárás megindításáról szóló értesítés) nem foglalkozott mindenre kiterjedően. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság a vizsgálat során újabb bizonyítékokat tárt fel olyan lényeges támogatások létezéséről, amelyekkel a 2019. június 7-i értesítés (az eljárás megindításáról szóló értesítés) nem foglalkozott mindenre kiterjedően.

| (23) | A Bizottság újabb bizonyítékokat tárt fel különösen olyan kedvezményes kölcsönökkel kapcsolatban, amelyeket a Jushi Egypt részére kínai állami tulajdonban lévő vagy állami ellenőrzés alatt álló jogalanyok nyújtottak közvetlenül és/vagy a Jushi Egypt kínai népköztársaságbeli székhelyű anyavállalatán keresztül közvetett módon. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság újabb bizonyítékokat tárt fel különösen olyan kedvezményes kölcsönökkel kapcsolatban, amelyeket a Jushi Egypt részére kínai állami tulajdonban lévő vagy állami ellenőrzés alatt álló jogalanyok nyújtottak közvetlenül és/vagy a Jushi Egypt kínai népköztársaságbeli székhelyű anyavállalatán keresztül közvetett módon.

| (24) | A Bizottság által feltárt bizonyítékok arra utalnak, hogy ezek a kölcsönök olyan pénzügyi hozzájárulást tartalmaznak, amelyek betudhatók lehetnek az egyiptomi kormánynak, és amelyek gazdasági előnyhöz juttatják az érintett termék exportáló gyártóját. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság által feltárt bizonyítékok arra utalnak, hogy ezek a kölcsönök olyan pénzügyi hozzájárulást tartalmaznak, amelyek betudhatók lehetnek az egyiptomi kormánynak, és amelyek gazdasági előnyhöz juttatják az érintett termék exportáló gyártóját.

| (25) | A vizsgálat során a Bizottság az Egyiptom és a Kínai Népköztársaság közötti együttműködés más olyan szempontjait is azonosította, amelyek további, az eljárás megindításáról szóló értesítésben már említett támogatások, például a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott földterületek szempontjából lényegesek lehetnek. |
| --- | --- |

(25)

A vizsgálat során a Bizottság az Egyiptom és a Kínai Népköztársaság közötti együttműködés más olyan szempontjait is azonosította, amelyek további, az eljárás megindításáról szóló értesítésben már említett támogatások, például a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott földterületek szempontjából lényegesek lehetnek.

| (26) | Ezért a Bizottság az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban úgy döntött, hogy kiterjeszti a folyamatban lévő vizsgálatot ezekre a támogatásokra, és ennek megfelelően módosítja a 2019. június 7-i értesítést. Erről a kérdésről a Bizottság feljegyzést helyezett el az ügy iratai között, és a szóban forgó további támogatásokkal kapcsolatban konzultációra kérte fel az egyiptomi kormányt. |
| --- | --- |

(26)

Ezért a Bizottság az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban úgy döntött, hogy kiterjeszti a folyamatban lévő vizsgálatot ezekre a támogatásokra, és ennek megfelelően módosítja a 2019. június 7-i értesítést. Erről a kérdésről a Bizottság feljegyzést helyezett el az ügy iratai között, és a szóban forgó további támogatásokkal kapcsolatban konzultációra kérte fel az egyiptomi kormányt.

1.3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (27) | A támogatásra és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2018. április 1-jétől 2019. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2016. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. A Bizottság az indokolt esetekben a vizsgálati időszakot követő időszak adatait is megvizsgálta. |
| --- | --- |

(27)

A támogatásra és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2018. április 1-jétől 2019. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2016. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. A Bizottság az indokolt esetekben a vizsgálati időszakot követő időszak adatait is megvizsgálta.

1.4.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (28) | A Bizottság az érintett termék behozatalaira az (EU) 2020/199 bizottsági végrehajtási rendelettel (5) (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet) az alaprendelet 24. cikkének (5a) bekezdése alapján a háromhetes előzetes tájékoztatási időszak vonatkozásában nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság az érintett termék behozatalaira az (EU) 2020/199 bizottsági végrehajtási rendelettel (5) (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet) az alaprendelet 24. cikkének (5a) bekezdése alapján a háromhetes előzetes tájékoztatási időszak vonatkozásában nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be.

5

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (29) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett a vizsgálat megindításáról külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és az egyiptomi kormányt, az ismert importőröket, beszállítókat és felhasználókat, a kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett a vizsgálat megindításáról külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és az egyiptomi kormányt, az ismert importőröket, beszállítókat és felhasználókat, a kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (30) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(30)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (31) | Azokat az érdekelt feleket, amelyek a külön dömpingellenes vizsgálatban már együttműködtek, a Bizottság felkérte annak megerősítésére, hogy mindkét vizsgálatban együtt kívánnak működni, és amennyiben így tettek, a Bizottság mindkét vizsgálat tekintetében érdekelt félnek tekintette őket. Mindazonáltal a Bizottság a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatot két külön eljárásnak tekintette, és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy beadványaikban egyértelműen jelöljék meg, hogy azok a dömpingellenes vizsgálathoz, a szubvencióellenes vizsgálathoz vagy mindkettőhöz tartoznak-e. |
| --- | --- |

(31)

Azokat az érdekelt feleket, amelyek a külön dömpingellenes vizsgálatban már együttműködtek, a Bizottság felkérte annak megerősítésére, hogy mindkét vizsgálatban együtt kívánnak működni, és amennyiben így tettek, a Bizottság mindkét vizsgálat tekintetében érdekelt félnek tekintette őket. Mindazonáltal a Bizottság a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatot két külön eljárásnak tekintette, és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy beadványaikban egyértelműen jelöljék meg, hogy azok a dömpingellenes vizsgálathoz, a szubvencióellenes vizsgálathoz vagy mindkettőhöz tartoznak-e.

1.6.   Mintavétel

Mintavétel

| (32) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.6.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (33) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát azon legnagyobb reprezentatív termelési volumen alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható volt. Az eredetileg kiválasztott minta megegyezett az ugyanezen termék Egyiptomból és Bahreinből érkező behozatalára vonatkozó külön dömpingellenes vizsgálat keretében kiválasztott mintával. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát azon legnagyobb reprezentatív termelési volumen alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható volt. Az eredetileg kiválasztott minta megegyezett az ugyanezen termék Egyiptomból és Bahreinből érkező behozatalára vonatkozó külön dömpingellenes vizsgálat keretében kiválasztott mintával.

| (34) | A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(34)

A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

1.6.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (35) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(35)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (36) | mivel mindössze két független importőr nyújtott be kitöltött mintavételi űrlapot, a Bizottság nem végzett mintavételt. |
| --- | --- |

(36)

mivel mindössze két független importőr nyújtott be kitöltött mintavételi űrlapot, a Bizottság nem végzett mintavételt.

| (37) | A külön dömpingellenes vizsgálatban a Bizottság ezt a két importőrt helyszíni vizsgálatra is kijelölte. |
| --- | --- |

(37)

A külön dömpingellenes vizsgálatban a Bizottság ezt a két importőrt helyszíni vizsgálatra is kijelölte.

1.6.3.   Mintavétel az Egyiptomban működő exportáló gyártók körében

Mintavétel az Egyiptomban működő exportáló gyártók körében

| (38) | A Bizottság az Egyiptomban működő exportáló gyártók körében nem végzett mintavételt, mert az érintett terméknek Egyiptomban egyedül a Jushi csoport az exportáló gyártója. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság az Egyiptomban működő exportáló gyártók körében nem végzett mintavételt, mert az érintett terméknek Egyiptomban egyedül a Jushi csoport az exportáló gyártója.

1.6.4.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (39) | A Bizottság az egyiptomi kormánynak, az exportáló gyártónak, a mintában szereplő három uniós gyártónak és a két független importőrnek küldött kérdőívet. A Bizottság összeállított egy kérdőívet a felhasználók számára is, amelyet azok a beadvány benyújtása helyett kitölthettek. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság az egyiptomi kormánynak, az exportáló gyártónak, a mintában szereplő három uniós gyártónak és a két független importőrnek küldött kérdőívet. A Bizottság összeállított egy kérdőívet a felhasználók számára is, amelyet azok a beadvány benyújtása helyett kitölthettek.

| (40) | A Bizottság az egyiptomi kormánytól, az exportáló gyártótól, a mintában szereplő összes uniós gyártótól, valamint mindkét független importőrtől megkapta a kitöltött kérdőívet. A felhasználóktól két kitöltött kérdőív érkezett. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság az egyiptomi kormánytól, az exportáló gyártótól, a mintában szereplő összes uniós gyártótól, valamint mindkét független importőrtől megkapta a kitöltött kérdőívet. A felhasználóktól két kitöltött kérdőív érkezett.

| (41) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a támogatás, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. A Bizottság – más érintett egyiptomi minisztériumok tisztviselőinek jelenlétében – ellenőrző látogatást tett az egyiptomi kormány, a Szuezi Gazdasági Övezetet felügyelő egyiptomi főhatóság, valamint a beruházásokért és a szabadkereskedelmi övezetekért felelős egyiptomi főhatóság helyiségeiben. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a támogatás, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. A Bizottság – más érintett egyiptomi minisztériumok tisztviselőinek jelenlétében – ellenőrző látogatást tett az egyiptomi kormány, a Szuezi Gazdasági Övezetet felügyelő egyiptomi főhatóság, valamint a beruházásokért és a szabadkereskedelmi övezetekért felelős egyiptomi főhatóság helyiségeiben.

| (42) | A panaszosok által a makrogazdasági mutatók céljára gyűjtött adatok helytállóságát és az alkalmazott módszertant a Bizottság az alaprendelet 26. cikke alapján, a panaszosok jogi képviselőinek helyiségeiben tett ellenőrző látogatás keretében ellenőrizte. |
| --- | --- |

(42)

A panaszosok által a makrogazdasági mutatók céljára gyűjtött adatok helytállóságát és az alkalmazott módszertant a Bizottság az alaprendelet 26. cikke alapján, a panaszosok jogi képviselőinek helyiségeiben tett ellenőrző látogatás keretében ellenőrizte.

| (43) | Az alaprendelet 26. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor: | uniós gyártók és velük kapcsolatban álló vállalatok








  — | 3B Fibreglass, Battice, Belgium, |
| --- | --- | --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 26. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

uniós gyártók és velük kapcsolatban álló vállalatok

uniós gyártók és velük kapcsolatban álló vállalatok

—

3B Fibreglass, Battice, Belgium,

| — | Johns Manville Slovakia a.s., Trnava (Nagyszombat), Szlovákia, |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia a.s., Trnava (Nagyszombat), Szlovákia,

| — | European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgium; |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgium;

| | független importőrök az Európai Unióban








  — | Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Egyesült Királyság, |
| --- | --- | --- |

független importőrök az Európai Unióban

független importőrök az Európai Unióban

—

Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Egyesült Királyság,

| — | Helm AG, Hamburg, Németország; |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Németország;

| | független felhasználók az Európai Unióban








  — | Polykemi, Ystad, Svédország, |
| --- | --- | --- |

független felhasználók az Európai Unióban

független felhasználók az Európai Unióban

—

Polykemi, Ystad, Svédország,

| — | „A” jelű vállalat; (6) |
| --- | --- |

—

„A” jelű vállalat; (6)

6

| | az egyiptomi exportáló gyártó és vele kapcsolatban álló vállalatok








  — | Jushi csoport:






  — | Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egyiptom, |
| --- | --- | --- | --- |

az egyiptomi exportáló gyártó és vele kapcsolatban álló vállalatok

az egyiptomi exportáló gyártó és vele kapcsolatban álló vállalatok

—

Jushi csoport:

—

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egyiptom,

| — | Jushi France SAS, Franciaország, |
| --- | --- |

—

Jushi France SAS, Franciaország,

| — | Jushi Italia srl, Olaszország, |
| --- | --- |

—

Jushi Italia srl, Olaszország,

| — | Jushi Spain SA, Spanyolország. |
| --- | --- |

—

Jushi Spain SA, Spanyolország.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Vizsgált termék

Vizsgált termék

| (44) | A vizsgálat tárgyát képező termék: a legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegrostszál („vágott szál”); az üvegrost előfonat, kivéve azokat a bevonattal ellátott impregnált üvegrost előfonatokat, amelyek izzítási vesztesége (az ISO 1887 szabvány szerint meghatározva) 3 %-nál nagyobb („előfonat”); valamint az üvegrostszálból készült szövedék, kivéve az üveggyapotból készült szövedéket („szövedék”; a továbbiakban együtt: vizsgált termék). A vizsgált termék „üvegrost erősítés” és „GFR” néven is ismeretes. |
| --- | --- |

(44)

A vizsgálat tárgyát képező termék: a legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegrostszál („vágott szál”); az üvegrost előfonat, kivéve azokat a bevonattal ellátott impregnált üvegrost előfonatokat, amelyek izzítási vesztesége (az ISO 1887 szabvány szerint meghatározva) 3 %-nál nagyobb („előfonat”); valamint az üvegrostszálból készült szövedék, kivéve az üveggyapotból készült szövedéket („szövedék”; a továbbiakban együtt: vizsgált termék). A vizsgált termék „üvegrost erősítés” és „GFR” néven is ismeretes.

| (45) | Az érintett termék az Egyiptomból származó vizsgált termék. |
| --- | --- |

(45)

Az érintett termék az Egyiptomból származó vizsgált termék.

| (46) | Az érintett termék jelenleg a 7019 11 00, ex 7019 12 00 és 7019 31 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 7019120022, 7019120025, 7019120026 és 7019120039) alá tartozik. |
| --- | --- |

(46)

Az érintett termék jelenleg a 7019 11 00, ex 7019 12 00 és 7019 31 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 7019120022, 7019120025, 7019120026 és 7019120039) alá tartozik.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (47) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  a) | az érintett termék; |
| --- | --- | --- |

(47)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

a)

az érintett termék;

| b) | az Egyiptomban gyártott és az egyiptomi belföldi piacon értékesített termék; |
| --- | --- |

b)

az Egyiptomban gyártott és az egyiptomi belföldi piacon értékesített termék;

| c) | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

c)

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (48) | Ezért a Bizottság megállapította, hogy e vizsgálat alkalmazásában ezek a termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(48)

Ezért a Bizottság megállapította, hogy e vizsgálat alkalmazásában ezek a termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékek.

3.   TÁMOGATÁS

TÁMOGATÁS

3.1.   A vizsgálat hatálya alá tartozó támogatások és támogatási programok

A vizsgálat hatálya alá tartozó támogatások és támogatási programok

| (49) | A rendelkezésre álló – köztük a panaszban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben és a Bizottság által összeállított kérdőívre adott válaszokban szereplő – információk alapján a Bizottság az egyiptomi kormány által nyújtott állítólagos támogatást a következő támogatásokra kiterjedően vizsgálta:






  — | kedvezményes kölcsönök, hitelkeretek, más finanszírozás, biztosítás és garanciák, |
| --- | --- | --- |

(49)

A rendelkezésre álló – köztük a panaszban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben és a Bizottság által összeállított kérdőívre adott válaszokban szereplő – információk alapján a Bizottság az egyiptomi kormány által nyújtott állítólagos támogatást a következő támogatásokra kiterjedően vizsgálta:

—

kedvezményes kölcsönök, hitelkeretek, más finanszírozás, biztosítás és garanciák,

| — | elmaradt bevételek a közvetlen adókkal kapcsolatos adómentességi és adócsökkentési programok következtében:






  — | társaságiadó-kedvezmény a különleges gazdasági övezetben működő vállalkozások részére, |
| --- | --- | --- |

—

elmaradt bevételek a közvetlen adókkal kapcsolatos adómentességi és adócsökkentési programok következtében:

—

társaságiadó-kedvezmény a különleges gazdasági övezetben működő vállalkozások részére,

| — | elmaradt bevételek a közvetett adókkal és az importvámokkal kapcsolatos programok következtében:






  — | mentesség a hozzáadottérték adó (a továbbiakban: héa) alól és importvám-visszatérítés az importált berendezések igénybevétele után, |
| --- | --- | --- |

—

elmaradt bevételek a közvetett adókkal és az importvámokkal kapcsolatos programok következtében:

—

mentesség a hozzáadottérték adó (a továbbiakban: héa) alól és importvám-visszatérítés az importált berendezések igénybevétele után,

| — | mentesség a héa és az importvám alól az exportált késztermékben felhasznált importált anyagok után, |
| --- | --- |

—

mentesség a héa és az importvám alól az exportált késztermékben felhasznált importált anyagok után,

| — | az állam által a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott áruk és szolgáltatások:






  — | az állam által a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott villamos energia, |
| --- | --- | --- |

—

az állam által a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott áruk és szolgáltatások:

—

az állam által a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott villamos energia,

| — | az állam által a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott földterület. |
| --- | --- |

—

az állam által a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott földterület.

3.2.   Bevezetés

Bevezetés

| (50) | Az állítólagos egyiptomi támogatás a szuezi kínai–egyiptomi gazdasági és kereskedelmi együttműködési övezetben (a továbbiakban: szuezi együttműködési övezet) működő Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.-t (a továbbiakban: Jushi Egypt) érinti. Az övezet teljes területe 7,34 km2, és egyfelől egy 1,34 km2 kiterjedésű kiindulási területből, másfelől pedig egy 6 km2 kiterjedésű bővítési területből áll. |
| --- | --- |

(50)

Az állítólagos egyiptomi támogatás a szuezi kínai–egyiptomi gazdasági és kereskedelmi együttműködési övezetben (a továbbiakban: szuezi együttműködési övezet) működő Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.-t (a továbbiakban: Jushi Egypt) érinti. Az övezet teljes területe 7,34 km2, és egyfelől egy 1,34 km2 kiterjedésű kiindulási területből, másfelől pedig egy 6 km2 kiterjedésű bővítési területből áll.

2

2

2

| (51) | Az egyiptomi kormány 2002-ben egy nagyobb, 20 km2 kiterjedésű, a Szuezi-öböl északnyugati partvidékén fekvő, a szuezi együttműködési övezetet is magában foglaló területet különleges gazdasági övezetté nyilvánított. (7) Ennek következtében a különleges gazdasági övezetekről szóló 83/2002. sz. egyiptomi törvény (a továbbiakban: 83/2002. sz. törvény) a szuezi együttműködési övezetre is alkalmazandóvá vált. |
| --- | --- |

(51)

Az egyiptomi kormány 2002-ben egy nagyobb, 20 km2 kiterjedésű, a Szuezi-öböl északnyugati partvidékén fekvő, a szuezi együttműködési övezetet is magában foglaló területet különleges gazdasági övezetté nyilvánított. (7) Ennek következtében a különleges gazdasági övezetekről szóló 83/2002. sz. egyiptomi törvény (a továbbiakban: 83/2002. sz. törvény) a szuezi együttműködési övezetre is alkalmazandóvá vált.

2

7

| (52) | Egyiptom 2014-ben meghirdette a „Szuezi-csatorna mentén fekvő folyosó fejlesztési tervét”. E terv keretében a különleges gazdasági övezet 2015-ben hivatalosan részévé vált a még nagyobb, a Szuezi-csatorna körül fekvő területeket teljes egészében magában foglaló, 461 km2 kiterjedésű Szuezi-csatornai Gazdasági Övezetnek (a továbbiakban: szuezi csatornaövezet). Jelenleg ez a teljes terület a többször módosított 83/2002. sz. törvény értelmében különleges gazdasági övezetnek minősül. (8) Különleges övezetről lévén szó az ott működő vállalkozások kedvezményes elbánásban részesülnek, amelynek részleteit az alábbiakban, az egyes támogatási programok elemzése kapcsán mutatjuk be. |
| --- | --- |

(52)

Egyiptom 2014-ben meghirdette a „Szuezi-csatorna mentén fekvő folyosó fejlesztési tervét”. E terv keretében a különleges gazdasági övezet 2015-ben hivatalosan részévé vált a még nagyobb, a Szuezi-csatorna körül fekvő területeket teljes egészében magában foglaló, 461 km2 kiterjedésű Szuezi-csatornai Gazdasági Övezetnek (a továbbiakban: szuezi csatornaövezet). Jelenleg ez a teljes terület a többször módosított 83/2002. sz. törvény értelmében különleges gazdasági övezetnek minősül. (8) Különleges övezetről lévén szó az ott működő vállalkozások kedvezményes elbánásban részesülnek, amelynek részleteit az alábbiakban, az egyes támogatási programok elemzése kapcsán mutatjuk be.

2

8

3.3.   Hozzáadottértékadó-mentesség és importvám-visszatérítés az importált berendezések után

Hozzáadottértékadó-mentesség és importvám-visszatérítés az importált berendezések után

| (53) | A program a szuezi csatornaövezetben működő vállalatok által a termelési folyamatban felhasznált berendezések behozatala után nyújt mentességet a héa és az importvám megfizetése alól. |
| --- | --- |

(53)

A program a szuezi csatornaövezetben működő vállalatok által a termelési folyamatban felhasznált berendezések behozatala után nyújt mentességet a héa és az importvám megfizetése alól.

3.3.1.   Elemzés

Elemzés

| (54) | A program jogalapja:






  a) | 83/2002. sz. törvény a különleges gazdasági övezetekről (a továbbiakban: 83/2002. sz. törvény); |
| --- | --- | --- |

(54)

A program jogalapja:

a)

83/2002. sz. törvény a különleges gazdasági övezetekről (a továbbiakban: 83/2002. sz. törvény);

| b) | az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének rendelete a különleges gazdasági övezetekről szóló 83/2002. sz. törvény egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló 27/2015. sz. törvényről (a továbbiakban: 27/2015. sz. törvény); |
| --- | --- |

b)

az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének rendelete a különleges gazdasági övezetekről szóló 83/2002. sz. törvény egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló 27/2015. sz. törvényről (a továbbiakban: 27/2015. sz. törvény);

| c) | a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény; |
| --- | --- |

c)

a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény;

| d) | a miniszterelnök 2310/2017. sz. határozattervezete a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény végrehajtási szabályainak megállapításáról; |
| --- | --- |

d)

a miniszterelnök 2310/2017. sz. határozattervezete a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény végrehajtási szabályainak megállapításáról;

| e) | a 2016. évi 67. sz. törvénnyel kihirdetett hozzadottértékadó-törvény; |
| --- | --- |

e)

a 2016. évi 67. sz. törvénnyel kihirdetett hozzadottértékadó-törvény;

| f) | a pénzügyminiszter 66/2017. sz. rendelete a hozzadottértékadó-törvény végrehajtási szabályairól. |
| --- | --- |

f)

a pénzügyminiszter 66/2017. sz. rendelete a hozzadottértékadó-törvény végrehajtási szabályairól.

3.3.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (55) | A 27/2015. sz. törvénnyel módosított 83/2002. sz. törvény 22. cikke szerint a szuezi csatornaövezet a pénzügyminiszter rendeletével létrehozott külön vámterület része. A külön vámterület az övezetért felelős hatóság elnöke által létrehozott fővámbizottság felügyelete alatt működik. |
| --- | --- |

(55)

A 27/2015. sz. törvénnyel módosított 83/2002. sz. törvény 22. cikke szerint a szuezi csatornaövezet a pénzügyminiszter rendeletével létrehozott külön vámterület része. A külön vámterület az övezetért felelős hatóság elnöke által létrehozott fővámbizottság felügyelete alatt működik.

| (56) | A 83/2002. sz. törvény 42. cikke szerint az importált berendezések, szerszámok és készülékek adó- és vámmentesek, ha a szuezi csatornaövezetben engedélyezett tevékenység keretében előállított áruk vagy szolgáltatások céljára használják őket fel. Ezzel szemben, mivel a szuezi csatornaövezetben nem csak kizárólag exportra termelő vállalatok működnek, teljes adó- és vámfizetési kötelezettség áll fenn abban az esetben, ha a terméket a belföldi piacon, az övezeten kívül bocsátják forgalomba. |
| --- | --- |

(56)

A 83/2002. sz. törvény 42. cikke szerint az importált berendezések, szerszámok és készülékek adó- és vámmentesek, ha a szuezi csatornaövezetben engedélyezett tevékenység keretében előállított áruk vagy szolgáltatások céljára használják őket fel. Ezzel szemben, mivel a szuezi csatornaövezetben nem csak kizárólag exportra termelő vállalatok működnek, teljes adó- és vámfizetési kötelezettség áll fenn abban az esetben, ha a terméket a belföldi piacon, az övezeten kívül bocsátják forgalomba.

| (57) | Végezetül a vonatkozó jogszabályok szerint a szuezi csatornaövezeten kívül működő vállalatoknak a felhasznált eszközök utáni héát előzetesen ki kell fizetniük, majd pedig összegét levonhatják a belföldi értékesítés után fizetendő héa összegéből, illetve visszaigényelhetik a késztermék exportálásakor. |
| --- | --- |

(57)

Végezetül a vonatkozó jogszabályok szerint a szuezi csatornaövezeten kívül működő vállalatoknak a felhasznált eszközök utáni héát előzetesen ki kell fizetniük, majd pedig összegét levonhatják a belföldi értékesítés után fizetendő héa összegéből, illetve visszaigényelhetik a késztermék exportálásakor.

| (58) | A szuezi csatornaövezetben működő vállalatoknak az import után nem keletkezik héafizetési kötelezettségük, ahogyan azt a Pénzügyminisztérium és a szuezi csatornaövezetet felügyelő főhatóság között ebben a kérdésben létrejött egyetértési megállapodás rögzíti. |
| --- | --- |

(58)

A szuezi csatornaövezetben működő vállalatoknak az import után nem keletkezik héafizetési kötelezettségük, ahogyan azt a Pénzügyminisztérium és a szuezi csatornaövezetet felügyelő főhatóság között ebben a kérdésben létrejött egyetértési megállapodás rögzíti.

| (59) | A Bizottság megállapította, hogy a Jushi Egypt 2017 óta és a vizsgálati időszak teljes egészében valóban nem fizetett héát és importvámot az importált berendezések után. A vállalat 2017 előtt ténylegesen fizetett importvámot és héát, illetve általános forgalmi adót (9) az importált berendezések után, tekintettel arra, hogy akkor még nem a szuezi csatornaövezetben működött. Attól fogva azonban, hogy 2017-ben a szuezi csatornaövezetben alkalmazandó adószabályok és közigazgatási rendelkezések hatálya alá került, a Jushi Egypt az övezeten belül kedvezményes adóügyi elbánásban részesül, ideértve a héa- és a vámmentességek alkalmazását is. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság megállapította, hogy a Jushi Egypt 2017 óta és a vizsgálati időszak teljes egészében valóban nem fizetett héát és importvámot az importált berendezések után. A vállalat 2017 előtt ténylegesen fizetett importvámot és héát, illetve általános forgalmi adót (9) az importált berendezések után, tekintettel arra, hogy akkor még nem a szuezi csatornaövezetben működött. Attól fogva azonban, hogy 2017-ben a szuezi csatornaövezetben alkalmazandó adószabályok és közigazgatási rendelkezések hatálya alá került, a Jushi Egypt az övezeten belül kedvezményes adóügyi elbánásban részesül, ideértve a héa- és a vámmentességek alkalmazását is.

9

| (60) | Egyiptomban azok a vállalatok, amelyek 5 %-os héa mellett gépeket vásárolnak, az őket megillető összegeket főszabályként beszámíthatják a jövőbeli befizetéseikbe. (10) Ha azonban a beszámítható összegek egyenlege több mint 6 egymást követő adóügyi időszakban (hónapban) pozitív, ami az erőteljes exporttevékenységet folytató vállalatok esetében mindig így van, mert ezek a vállalatok nem tudják az anyagok utáni héát beszámítani a jövőbeli befizetéseikbe, a nyilvántartásba vett személynek írásos kérelmet kell benyújtania a beszámítható összegek egyenlegének megjelölésével. Az egyiptomi adóhatóságnak ellenőriznie kell az egyenleg helytállóságát, és a kérelem benyújtását követő 45 napon belül vissza kell térítenie a kérdéses összeget. |
| --- | --- |

(60)

Egyiptomban azok a vállalatok, amelyek 5 %-os héa mellett gépeket vásárolnak, az őket megillető összegeket főszabályként beszámíthatják a jövőbeli befizetéseikbe. (10) Ha azonban a beszámítható összegek egyenlege több mint 6 egymást követő adóügyi időszakban (hónapban) pozitív, ami az erőteljes exporttevékenységet folytató vállalatok esetében mindig így van, mert ezek a vállalatok nem tudják az anyagok utáni héát beszámítani a jövőbeli befizetéseikbe, a nyilvántartásba vett személynek írásos kérelmet kell benyújtania a beszámítható összegek egyenlegének megjelölésével. Az egyiptomi adóhatóságnak ellenőriznie kell az egyenleg helytállóságát, és a kérelem benyújtását követő 45 napon belül vissza kell térítenie a kérdéses összeget.

10

| (61) | A vizsgálat keretében azonban megállapítást nyert, hogy a gyakorlatban az egyiptomi kormány nem téríti vissza az előzetesen befizetett héát, tehát az adó tényleges költséget jelent az érintett vállalatok számára. A Jushi Egypt 2016–2018-os adóköveteléseinek elemzése alapján a Bizottság megállapította, hogy az egyiptomi kormány több év elteltével is tartozik a vállalatnak, (11) és a Jushi Egypt megerősítette, hogy már nem számít a visszatérítésre. (12) |
| --- | --- |

(61)

A vizsgálat keretében azonban megállapítást nyert, hogy a gyakorlatban az egyiptomi kormány nem téríti vissza az előzetesen befizetett héát, tehát az adó tényleges költséget jelent az érintett vállalatok számára. A Jushi Egypt 2016–2018-os adóköveteléseinek elemzése alapján a Bizottság megállapította, hogy az egyiptomi kormány több év elteltével is tartozik a vállalatnak, (11) és a Jushi Egypt megerősítette, hogy már nem számít a visszatérítésre. (12)

11

12

| (62) | Figyelembe kell azt is venni, hogy mivel a termékek – köztük a vizsgált termék – gyártásához felhasznált berendezések minden valószínűség szerint teljes hasznos élettartamuk alatt Egyiptom területén üzemelnek anélkül, hogy újraexportálnák vagy belföldön értékesítenék őket, nincs más észszerű magyarázata annak, hogy miért jogosítanak fel vásárláskor vám- és héamentességre, mint hogy a kormányzat előnyhöz kívánja juttatni a szuezi csatornaövezetben működő vállalatokat. Ezért ez a mentesség elmaradt bevételt keletkeztet az indokolatlanul be nem fizetett vám és héa miatt, tekintettel arra, hogy a berendezés a vizsgált termék helyi előállítását szolgálja, és a szuezi csatornaövezeten kívüli gyártóknak rendes körülmények között kell vámot és héát fizetniük ugyanilyen esetben. |
| --- | --- |

(62)

Figyelembe kell azt is venni, hogy mivel a termékek – köztük a vizsgált termék – gyártásához felhasznált berendezések minden valószínűség szerint teljes hasznos élettartamuk alatt Egyiptom területén üzemelnek anélkül, hogy újraexportálnák vagy belföldön értékesítenék őket, nincs más észszerű magyarázata annak, hogy miért jogosítanak fel vásárláskor vám- és héamentességre, mint hogy a kormányzat előnyhöz kívánja juttatni a szuezi csatornaövezetben működő vállalatokat. Ezért ez a mentesség elmaradt bevételt keletkeztet az indokolatlanul be nem fizetett vám és héa miatt, tekintettel arra, hogy a berendezés a vizsgált termék helyi előállítását szolgálja, és a szuezi csatornaövezeten kívüli gyártóknak rendes körülmények között kell vámot és héát fizetniük ugyanilyen esetben.

| (63) | A fentiek miatt azóta, hogy 2017-ben a szuezi csatornaövezetben alkalmazandó különleges szabályozásból fakadó kedvezményes elbánás hatálya alá került, a Jushi Egypt de facto héamentességet élvez, amikor gépeket importál. Ez a mentesség elmaradt bevétel, hiszen, mint az előzőekben bemutattuk, a héa visszatérítését előíró jogszabály ellenére lényegében nincs arra utaló bizonyíték, hogy az egyiptomi kormány a múltban a gépek után befizetett héát visszatérítette volna a Jushi Egyptnek. A rendelkezésre álló bizonyítékok tényszerűen is azt jelzik, hogy a Jushi Egypt nem kapott ilyen visszatérítést, amíg az övezeten kívül működött. |
| --- | --- |

(63)

A fentiek miatt azóta, hogy 2017-ben a szuezi csatornaövezetben alkalmazandó különleges szabályozásból fakadó kedvezményes elbánás hatálya alá került, a Jushi Egypt de facto héamentességet élvez, amikor gépeket importál. Ez a mentesség elmaradt bevétel, hiszen, mint az előzőekben bemutattuk, a héa visszatérítését előíró jogszabály ellenére lényegében nincs arra utaló bizonyíték, hogy az egyiptomi kormány a múltban a gépek után befizetett héát visszatérítette volna a Jushi Egyptnek. A rendelkezésre álló bizonyítékok tényszerűen is azt jelzik, hogy a Jushi Egypt nem kapott ilyen visszatérítést, amíg az övezeten kívül működött.

de facto

| (64) | A szuezi csatornaövezetben működő vállalatok, amelyek nem fizetik be előzetesen a héát, de facto héamentességben részesülnek, azaz a héa nem merül fel náluk tényleges költségként, emellett pedig a héa-visszatérítés igénylésével, illetve a héakövetelések beszámításával kapcsolatos adminisztratív terhek alól is mentesülnek. Ugyanez a következtetés még egyértelműbben fogalmazható meg az importált berendezések utáni importvám befizetése alóli mentesség vonatkozásában. |
| --- | --- |

(64)

A szuezi csatornaövezetben működő vállalatok, amelyek nem fizetik be előzetesen a héát, de facto héamentességben részesülnek, azaz a héa nem merül fel náluk tényleges költségként, emellett pedig a héa-visszatérítés igénylésével, illetve a héakövetelések beszámításával kapcsolatos adminisztratív terhek alól is mentesülnek. Ugyanez a következtetés még egyértelműbben fogalmazható meg az importált berendezések utáni importvám befizetése alóli mentesség vonatkozásában.

de facto

3.3.3.   Következtetés

Következtetés

| (65) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében elmaradt bevételt jelent az egyiptomi kormány számára, és ennélfogva pénzügyi hozzájárulást képez, hiszen a jogosult vállalkozásoknak nem kell befizetniük az egyébként fizetendő héát és/vagy vámokat. A program emellett az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt juttat a kedvezményezett vállalatoknak, hiszen azok kedvezőbb pénzügyi helyzetbe kerülnek, mint amelyben a program nélkül lennének. A program nélkül ezek a vállalatok a berendezés importálásakor befizetnék a héát és az importvámot. |
| --- | --- |

(65)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében elmaradt bevételt jelent az egyiptomi kormány számára, és ennélfogva pénzügyi hozzájárulást képez, hiszen a jogosult vállalkozásoknak nem kell befizetniük az egyébként fizetendő héát és/vagy vámokat. A program emellett az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt juttat a kedvezményezett vállalatoknak, hiszen azok kedvezőbb pénzügyi helyzetbe kerülnek, mint amelyben a program nélkül lennének. A program nélkül ezek a vállalatok a berendezés importálásakor befizetnék a héát és az importvámot.

| (66) | A program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, tekintettel arra, hogy nem Egyiptom teljes egészére, hanem kizárólag a különleges gazdasági övezetekben, köztük a szuezi csatornaövezetben működő vállalatokra terjed ki. A támogatást odaítélő hatóság működését szabályozó jogszabály a program igénybevételét a különleges gazdasági övezetekben működő vállalatokra korlátozza. |
| --- | --- |

(66)

A program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, tekintettel arra, hogy nem Egyiptom teljes egészére, hanem kizárólag a különleges gazdasági övezetekben, köztük a szuezi csatornaövezetben működő vállalatokra terjed ki. A támogatást odaítélő hatóság működését szabályozó jogszabály a program igénybevételét a különleges gazdasági övezetekben működő vállalatokra korlátozza.

3.3.4.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (67) | A Bizottság e kiegyenlíthető támogatás összegét a vizsgálati időszakban a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke alapján számította ki. A kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke megegyezik:






  a) | a 2017 óta importált berendezések utáni azon vámösszeggel, amely alól a kedvezményezett mentesül. Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegyenlített összeg kizárólag a vizsgálati időszakra vonatkozzon, a Bizottság a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előnyt a vállalat rendes számviteli eljárásait követve, a berendezés teljes hasznos élettartamára számolta el, kivéve egy eszközkategória esetében, amikor az elszámolási időszakot – a Bizottság szolgálatai által végzett ellenőrzéssel összhangban – a tényleges hasznos élettartam jobb figyelembevétele érdekében kiigazította. |
| --- | --- | --- |

(67)

A Bizottság e kiegyenlíthető támogatás összegét a vizsgálati időszakban a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke alapján számította ki. A kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke megegyezik:

a)

a 2017 óta importált berendezések utáni azon vámösszeggel, amely alól a kedvezményezett mentesül. Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegyenlített összeg kizárólag a vizsgálati időszakra vonatkozzon, a Bizottság a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előnyt a vállalat rendes számviteli eljárásait követve, a berendezés teljes hasznos élettartamára számolta el, kivéve egy eszközkategória esetében, amikor az elszámolási időszakot – a Bizottság szolgálatai által végzett ellenőrzéssel összhangban – a tényleges hasznos élettartam jobb figyelembevétele érdekében kiigazította.

| b) | A de facto héamentesség formájában jelentkező elmaradt bevétel esetében a gazdasági előny megállapítása a vizsgálati időszak folyamán beszerzett importált berendezések után a vizsgálati időszakban elvileg fizetendő, de ténylegesen be nem fizetett héa teljes összegének felhasználásával történt. |
| --- | --- |

b)

A de facto héamentesség formájában jelentkező elmaradt bevétel esetében a gazdasági előny megállapítása a vizsgálati időszak folyamán beszerzett importált berendezések után a vizsgálati időszakban elvileg fizetendő, de ténylegesen be nem fizetett héa teljes összegének felhasználásával történt.

de facto

| (68) | Az e támogatástípus vonatkozásában az exportáló gyártó tekintetében a vizsgálati időszakra ideiglenesen megállapított támogatási mérték 0,78 % volt. |
| --- | --- |

(68)

Az e támogatástípus vonatkozásában az exportáló gyártó tekintetében a vizsgálati időszakra ideiglenesen megállapított támogatási mérték 0,78 % volt.

3.4.   Hozzáadottértékadó-mentesség és importvám-visszatérítés az importált anyagok után

Hozzáadottértékadó-mentesség és importvám-visszatérítés az importált anyagok után

| (69) | A 83/2002. sz. törvény szerint a különleges gazdasági övezetben működő vállalkozásoknak az importált anyagok után nem kell befizetniük az egyébként fizetendő vámot, forgalmi adót, valamint más adókat és díjakat, amennyiben az importált anyagok újrakivitelre, vagy pedig feldolgozott termékbe beépítve kivitelre kerülnek. |
| --- | --- |

(69)

A 83/2002. sz. törvény szerint a különleges gazdasági övezetben működő vállalkozásoknak az importált anyagok után nem kell befizetniük az egyébként fizetendő vámot, forgalmi adót, valamint más adókat és díjakat, amennyiben az importált anyagok újrakivitelre, vagy pedig feldolgozott termékbe beépítve kivitelre kerülnek.

3.4.1.   Jogalap

Jogalap

| (70) | A program jogalapja:






  — | 83/2002. sz. törvény a különleges gazdasági övezetekről (a továbbiakban: 83/2002. sz. törvény), |
| --- | --- | --- |

(70)

A program jogalapja:

—

83/2002. sz. törvény a különleges gazdasági övezetekről (a továbbiakban: 83/2002. sz. törvény),

| — | a miniszterelnök 1625/2002. sz. rendelete a különleges gazdasági övezetekről szóló törvény végrehajtási szabályainak megállapításáról, |
| --- | --- |

—

a miniszterelnök 1625/2002. sz. rendelete a különleges gazdasági övezetekről szóló törvény végrehajtási szabályainak megállapításáról,

| — | az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének rendelete a különleges gazdasági övezetekről szóló 83/2002. sz. törvény egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló 27/2015. sz. törvényről (a továbbiakban: 27/2015. sz. törvény), |
| --- | --- |

—

az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének rendelete a különleges gazdasági övezetekről szóló 83/2002. sz. törvény egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló 27/2015. sz. törvényről (a továbbiakban: 27/2015. sz. törvény),

| — | a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény, |
| --- | --- |

—

a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény,

| — | a miniszterelnök 2310/2017. sz. határozattervezete a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény végrehajtási szabályainak megállapításáról, |
| --- | --- |

—

a miniszterelnök 2310/2017. sz. határozattervezete a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény végrehajtási szabályainak megállapításáról,

| — | a 2016. évi 67. sz. törvénnyel kihirdetett hozzadottértékadó-törvény, |
| --- | --- |

—

a 2016. évi 67. sz. törvénnyel kihirdetett hozzadottértékadó-törvény,

| — | a pénzügyminiszter 66/2017. sz. rendelete a hozzadottértékadó-törvény végrehajtási szabályairól. |
| --- | --- |

—

a pénzügyminiszter 66/2017. sz. rendelete a hozzadottértékadó-törvény végrehajtási szabályairól.

3.4.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (71) | A (46) preambulumbekezdésben már említett módon a szuezi csatornaövezet külön vámterület része. A 83/2002. sz. törvény 42. cikke szerint a külföldről importált nyersanyagok, fogyóeszközök, cserealkatrészek, valamint más anyagok és összetevők adó- és vámmentesek, ha a szuezi csatornaövezetben engedélyezett tevékenység keretében előállított áruk vagy szolgáltatások céljára használják őket fel. Ezzel szemben teljes adó- és vámfizetési kötelezettség áll fenn abban az esetben, ha a terméket a belföldi piacon, a szuezi csatornaövezeten kívül bocsátják forgalomba. |
| --- | --- |

(71)

A (46) preambulumbekezdésben már említett módon a szuezi csatornaövezet külön vámterület része. A 83/2002. sz. törvény 42. cikke szerint a külföldről importált nyersanyagok, fogyóeszközök, cserealkatrészek, valamint más anyagok és összetevők adó- és vámmentesek, ha a szuezi csatornaövezetben engedélyezett tevékenység keretében előállított áruk vagy szolgáltatások céljára használják őket fel. Ezzel szemben teljes adó- és vámfizetési kötelezettség áll fenn abban az esetben, ha a terméket a belföldi piacon, a szuezi csatornaövezeten kívül bocsátják forgalomba.

| (72) | A vizsgálat keretében a Bizottság megállapította, hogy a 83/2002. sz. törvény említett cikkével összhangban a Jushi Egypt mentességet kapott a héa és az importvámok megfizetése alól minden olyan anyag esetében, amelyet az exportált késztermék (és különösen az érintett termék) gyártásában felhasznált. |
| --- | --- |

(72)

A vizsgálat keretében a Bizottság megállapította, hogy a 83/2002. sz. törvény említett cikkével összhangban a Jushi Egypt mentességet kapott a héa és az importvámok megfizetése alól minden olyan anyag esetében, amelyet az exportált késztermék (és különösen az érintett termék) gyártásában felhasznált.

| (73) | A vámmentesség tekintetében ez a szabályozás megfelelni látszik az alaprendelet I. mellékletének i) pontjában ismertetett vámkedvezményrendszernek. Az I. melléklet i) pontja értelmében a helyettesítő vámkedvezményrendszerek exporttámogatást képezhetnek annyiban, amennyiben az importált felhasznált anyagokra eredetileg kivetett importteher vonatkozásában igényelt vámkedvezményen túlmenően többletvámkedvezményt eredményeznek. |
| --- | --- |

(73)

A vámmentesség tekintetében ez a szabályozás megfelelni látszik az alaprendelet I. mellékletének i) pontjában ismertetett vámkedvezményrendszernek. Az I. melléklet i) pontja értelmében a helyettesítő vámkedvezményrendszerek exporttámogatást képezhetnek annyiban, amennyiben az importált felhasznált anyagokra eredetileg kivetett importteher vonatkozásában igényelt vámkedvezményen túlmenően többletvámkedvezményt eredményeznek.

| (74) | Annak megállapítása érdekében, hogy az alaprendelet III. mellékletének II. pontja értelmében történt-e ilyen túlzott mértékű vámelengedés, a Bizottság további információkat kért az egyiptomi kormánytól egyfelől általában a vámvisszatérítési rendszerről, másfelől pedig a kísérő nyomonkövetési és ellenőrzési eljárások meglétéről és eredményes alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(74)

Annak megállapítása érdekében, hogy az alaprendelet III. mellékletének II. pontja értelmében történt-e ilyen túlzott mértékű vámelengedés, a Bizottság további információkat kért az egyiptomi kormánytól egyfelől általában a vámvisszatérítési rendszerről, másfelől pedig a kísérő nyomonkövetési és ellenőrzési eljárások meglétéről és eredményes alkalmazásáról.

| (75) | Az eredetileg kapott információk alapján úgy tűnt, hogy az egyiptomi kormány létrehozta a vámvisszatérítési rendszer nyomon követésének jogi keretét, és a szükséges körben gondoskodott a befizetett importvámok visszatérítéséről is. A Jushi Egyptnél tett ellenőrző látogatások során azonban a Bizottság megállapította, hogy ezt a keretet a gyakorlatban nem alkalmazták eredményesen. |
| --- | --- |

(75)

Az eredetileg kapott információk alapján úgy tűnt, hogy az egyiptomi kormány létrehozta a vámvisszatérítési rendszer nyomon követésének jogi keretét, és a szükséges körben gondoskodott a befizetett importvámok visszatérítéséről is. A Jushi Egyptnél tett ellenőrző látogatások során azonban a Bizottság megállapította, hogy ezt a keretet a gyakorlatban nem alkalmazták eredményesen.

| (76) | A Jushi Egypt nem fizetett a vizsgálati időszakban importvámot (sem pedig héát) egyetlen anyagbeszerzése után sem, függetlenül attól, hogy az anyagokat belföldre vagy exportértékesítésre szánt késztermék előállítására használta-e fel. Rendesen a vámhatóság zárolt számláján el kell helyezni egy letétet, amelynek a terhére a vám időszakosan lehívható. Azonban a vizsgálati időszakban nem került sor ilyen letét elhelyezésére, és a hatóságok nem végeztek lehívást. |
| --- | --- |

(76)

A Jushi Egypt nem fizetett a vizsgálati időszakban importvámot (sem pedig héát) egyetlen anyagbeszerzése után sem, függetlenül attól, hogy az anyagokat belföldre vagy exportértékesítésre szánt késztermék előállítására használta-e fel. Rendesen a vámhatóság zárolt számláján el kell helyezni egy letétet, amelynek a terhére a vám időszakosan lehívható. Azonban a vizsgálati időszakban nem került sor ilyen letét elhelyezésére, és a hatóságok nem végeztek lehívást.

| (77) | A vizsgálati időszak után a Jushi Egypt fizetett egy kisebb összeget az egyiptomi hatóságoknak, állítólag azért, hogy fedezze a belföldi értékesítések után kapott túlzott mértékű visszatérítést. A vállalat azonban nem mutatott be bizonyítékot arról, hogy a kifizetés valóban a belföldi értékesítések után kapott túlzott mértékű visszatérítést fedezte, sem arról, hogy az a vizsgálati időszakban megvalósított belföldi értékesítésekhez kapcsolódott. Mindazonáltal arra utaló bizonyítékok is voltak, hogy a Jushi Egypt kapott visszatérítést az importvám alóli mentesítés előtti időszakban fizetett importvámok után. |
| --- | --- |

(77)

A vizsgálati időszak után a Jushi Egypt fizetett egy kisebb összeget az egyiptomi hatóságoknak, állítólag azért, hogy fedezze a belföldi értékesítések után kapott túlzott mértékű visszatérítést. A vállalat azonban nem mutatott be bizonyítékot arról, hogy a kifizetés valóban a belföldi értékesítések után kapott túlzott mértékű visszatérítést fedezte, sem arról, hogy az a vizsgálati időszakban megvalósított belföldi értékesítésekhez kapcsolódott. Mindazonáltal arra utaló bizonyítékok is voltak, hogy a Jushi Egypt kapott visszatérítést az importvám alóli mentesítés előtti időszakban fizetett importvámok után.

| (78) | Az egyiptomi kormánnyal folytatott további egyeztetések után a Bizottság olyan kiegészítő információkhoz jutott, amelyek azt jelezték, hogy a vizsgálati időszakban a szuezi csatornaövezetben a vámok beszedése területén alkalmazott nyomonkövetési és ellenőrzési keret még kialakítás alatt állt. Például az importvámegyenlegek kiigazítását végző bizottság csak 2019-ben, a vámhatóság elnökének 158. sz. rendelkezése alapján jött létre, a vámellenőrző bizottság létrehozása 2019-ben még folyamatban volt, a vezetők kiválasztására irányuló eljárás pedig még meg sem indult. Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy nem működött eredményes és megfelelő vámvisszatérítési rendszer. |
| --- | --- |

(78)

Az egyiptomi kormánnyal folytatott további egyeztetések után a Bizottság olyan kiegészítő információkhoz jutott, amelyek azt jelezték, hogy a vizsgálati időszakban a szuezi csatornaövezetben a vámok beszedése területén alkalmazott nyomonkövetési és ellenőrzési keret még kialakítás alatt állt. Például az importvámegyenlegek kiigazítását végző bizottság csak 2019-ben, a vámhatóság elnökének 158. sz. rendelkezése alapján jött létre, a vámellenőrző bizottság létrehozása 2019-ben még folyamatban volt, a vezetők kiválasztására irányuló eljárás pedig még meg sem indult. Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy nem működött eredményes és megfelelő vámvisszatérítési rendszer.

| (79) | Továbbá az (50) preambulumbekezdésben már ismertetett módon az importált áruk után fizetendő héa alól a szuezi csatornaövezetben működő vállalatok előre mentességet kapnak, tehát azt nem kell előzetesen befizetniük. Az adóhatóság mindössze az utólagos héabeszedés jogát tartja fenn. |
| --- | --- |

(79)

Továbbá az (50) preambulumbekezdésben már ismertetett módon az importált áruk után fizetendő héa alól a szuezi csatornaövezetben működő vállalatok előre mentességet kapnak, tehát azt nem kell előzetesen befizetniük. Az adóhatóság mindössze az utólagos héabeszedés jogát tartja fenn.

| (80) | A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a Jushi Egypt által a gyártási folyamatban felhasznált egyes olyan inputok esetében, amelyeket a vállalat Egyiptomban működő beszállítóktól szerzett be, az ügyletben felszámították a rendes héakulcs szerinti héát, annak ellenére, hogy a vállalat olyan különleges övezetben működik, amelyben rendesen nem kell héát fizetni. Ezekből az ügyletekből a Jushi Egyptnél beszámítható héaösszeg keletkezett. Hasonlóképpen a különleges övezeten belül működő vállalatok által egymásnak értékesített inputok esetében nem került felszámításra a belföldön esedékes héa, függetlenül attól, hogy az inputok segítségével előállított árukat exportálták-e, vagy belföldön értékesítették. A Jushi Egypt nem tudott beszámolni arról, hogy mely – belföldön beszerzett vagy importált – inputokat használta fel vagy fogyasztotta el az exportált termékek, és melyeket a belföldön értékesített termékek előállításához. |
| --- | --- |

(80)

A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a Jushi Egypt által a gyártási folyamatban felhasznált egyes olyan inputok esetében, amelyeket a vállalat Egyiptomban működő beszállítóktól szerzett be, az ügyletben felszámították a rendes héakulcs szerinti héát, annak ellenére, hogy a vállalat olyan különleges övezetben működik, amelyben rendesen nem kell héát fizetni. Ezekből az ügyletekből a Jushi Egyptnél beszámítható héaösszeg keletkezett. Hasonlóképpen a különleges övezeten belül működő vállalatok által egymásnak értékesített inputok esetében nem került felszámításra a belföldön esedékes héa, függetlenül attól, hogy az inputok segítségével előállított árukat exportálták-e, vagy belföldön értékesítették. A Jushi Egypt nem tudott beszámolni arról, hogy mely – belföldön beszerzett vagy importált – inputokat használta fel vagy fogyasztotta el az exportált termékek, és melyeket a belföldön értékesített termékek előállításához.

| (81) | Mindezek a körülmények azt mutatják, hogy a különleges övezet nem klasszikus értelemben vett exportorientált feldolgozó övezet, és más Egyiptomban lévő különleges vámszabad területektől is eltér, tehát olyan egyedi, hibrid jellegű különleges övezetet képez, amely sajátosságainál fogva különbözik más övezetektől. A jelek szerint az övezetben nem érvényesülnek a gyakorlatban az alkalmazandó törvényi és rendeleti rendelkezések, ezért a Bizottság a ténymegállapításait ideiglenesen a gyakorlatban tapasztalt működési mechanizmusokra alapozta. |
| --- | --- |

(81)

Mindezek a körülmények azt mutatják, hogy a különleges övezet nem klasszikus értelemben vett exportorientált feldolgozó övezet, és más Egyiptomban lévő különleges vámszabad területektől is eltér, tehát olyan egyedi, hibrid jellegű különleges övezetet képez, amely sajátosságainál fogva különbözik más övezetektől. A jelek szerint az övezetben nem érvényesülnek a gyakorlatban az alkalmazandó törvényi és rendeleti rendelkezések, ezért a Bizottság a ténymegállapításait ideiglenesen a gyakorlatban tapasztalt működési mechanizmusokra alapozta.

| (82) | Emellett fontos az is, hogy az adórendszerrel és az övezetben alkalmazandó speciális adózási szabályokkal kapcsolatos igazgatási, ellenőrzési és jogérvényesítési feladatokat ellátó igazgatási hatóságok hiányában az övezet olyan sajátos területként működik, amelyben az ott letelepedett vállalatok teljes mértékben maguk választják meg, hogy mely szabályokat követik és melyeket nem, és ennek kapcsán semmiféle következménnyel nem kell számolniuk. Ezért az övezetben fennálló sajátos körülményekre való tekintettel a Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen úgy döntött, hogy az importált inputokkal kapcsolatos héamentességet attól függetlenül a héafizetés alóli de facto mentességnek tekinti, hogy az inputokat a későbbiekben exportált vagy belföldön értékesített végtermékekbe építik-e be. |
| --- | --- |

(82)

Emellett fontos az is, hogy az adórendszerrel és az övezetben alkalmazandó speciális adózási szabályokkal kapcsolatos igazgatási, ellenőrzési és jogérvényesítési feladatokat ellátó igazgatási hatóságok hiányában az övezet olyan sajátos területként működik, amelyben az ott letelepedett vállalatok teljes mértékben maguk választják meg, hogy mely szabályokat követik és melyeket nem, és ennek kapcsán semmiféle következménnyel nem kell számolniuk. Ezért az övezetben fennálló sajátos körülményekre való tekintettel a Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen úgy döntött, hogy az importált inputokkal kapcsolatos héamentességet attól függetlenül a héafizetés alóli de facto mentességnek tekinti, hogy az inputokat a későbbiekben exportált vagy belföldön értékesített végtermékekbe építik-e be.

de facto

3.4.3.   Következtetés

Következtetés

| (83) | Mindezek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az egyiptomi kormány a vámvisszatérítési rendszer kapcsán nem alkalmaz eredményes nyomonkövetési rendszert, és a rendszer alkalmazása az előző szakaszban kifejtett és a (73) preambulumbekezdésben összefoglalt megfontolások miatt nem tekinthető eredményesnek. A (68) és a (70) preambulumbekezdésben bemutatott módon a vizsgálat azt mutatta, hogy az egyiptomi kormány nem hozta létre az övezetben működő adóügyi kötelezettségekkel – és különösen az importált anyagok után fizetendő vámmal és héával – kapcsolatos igazgatási és jogérvényesítési feladatok ellátásáért felelős hatóságot. |
| --- | --- |

(83)

Mindezek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az egyiptomi kormány a vámvisszatérítési rendszer kapcsán nem alkalmaz eredményes nyomonkövetési rendszert, és a rendszer alkalmazása az előző szakaszban kifejtett és a (73) preambulumbekezdésben összefoglalt megfontolások miatt nem tekinthető eredményesnek. A (68) és a (70) preambulumbekezdésben bemutatott módon a vizsgálat azt mutatta, hogy az egyiptomi kormány nem hozta létre az övezetben működő adóügyi kötelezettségekkel – és különösen az importált anyagok után fizetendő vámmal és héával – kapcsolatos igazgatási és jogérvényesítési feladatok ellátásáért felelős hatóságot.

| (84) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy az exportált késztermékek előállítása során felhasznált anyagokkal kapcsolatos, vámvisszatérítési rendszernek szánt rendszer olyan elmaradt bevételhez vezet, amely az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében kiegyenlíthető támogatásnak minősül, mert az importált felhasznált anyagokra eredetileg kivetett importteher vonatkozásában igényelt vámkedvezményen túlmenően többletvámkedvezményt eredményez. Az egyiptomi kormány ezen ügyletek további vizsgálatáról sem gondoskodott. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy az exportált késztermékek előállítása során felhasznált anyagokkal kapcsolatos, vámvisszatérítési rendszernek szánt rendszer olyan elmaradt bevételhez vezet, amely az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében kiegyenlíthető támogatásnak minősül, mert az importált felhasznált anyagokra eredetileg kivetett importteher vonatkozásában igényelt vámkedvezményen túlmenően többletvámkedvezményt eredményez. Az egyiptomi kormány ezen ügyletek további vizsgálatáról sem gondoskodott.

| (85) | A szóban forgó túlzott vámelengedés az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, tekintettel arra, hogy nem Egyiptom teljes egészére, hanem kizárólag a szuezi csatornaövezetben működő vállalatokra terjed ki. |
| --- | --- |

(85)

A szóban forgó túlzott vámelengedés az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, tekintettel arra, hogy nem Egyiptom teljes egészére, hanem kizárólag a szuezi csatornaövezetben működő vállalatokra terjed ki.

| (86) | Emellett az importált anyagokkal kapcsolatos de facto héamentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében elmaradt bevételt jelent az egyiptomi kormány számára, és ennélfogva pénzügyi hozzájárulást képez, hiszen a jogosult vállalkozásoknak nem kell befizetniük az egyébként fizetendő héát. A program emellett az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt juttat a kedvezményezett vállalatoknak. A program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, tekintettel arra, hogy a jogszabályok a héamentesség igénybevételét csak azon vállalatok számára teszik lehetővé, amelyek a szuezi csatornaövezetben működnek. |
| --- | --- |

(86)

Emellett az importált anyagokkal kapcsolatos de facto héamentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében elmaradt bevételt jelent az egyiptomi kormány számára, és ennélfogva pénzügyi hozzájárulást képez, hiszen a jogosult vállalkozásoknak nem kell befizetniük az egyébként fizetendő héát. A program emellett az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt juttat a kedvezményezett vállalatoknak. A program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, tekintettel arra, hogy a jogszabályok a héamentesség igénybevételét csak azon vállalatok számára teszik lehetővé, amelyek a szuezi csatornaövezetben működnek.

de facto

3.4.4.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (87) | A Bizottság e kiegyenlíthető támogatás összegét a vizsgálati időszakban a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke alapján számította ki. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság e kiegyenlíthető támogatás összegét a vizsgálati időszakban a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke alapján számította ki.

| (88) | Az importvámok esetében a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke megegyezik a vizsgálati időszakban elvileg fizetendő és ténylegesen fizetett importvám különbségével. |
| --- | --- |

(88)

Az importvámok esetében a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke megegyezik a vizsgálati időszakban elvileg fizetendő és ténylegesen fizetett importvám különbségével.

| (89) | Az elvileg fizetendő importvám összegének megállapítása során a Bizottság minden késztermék esetében azonos átlagos felhasználási tényezőket feltételezett, abból kiindulva, hogy minden késztermék ugyanabba az általános termékkategóriába tartozik. A Bizottság a felhasználási tényezőket az exportáló gyártó nyilvántartásai alapján állapította meg. A Bizottság elsőként megállapította a vizsgálati időszakban importált anyagok mennyiségét. Ezt követően meghatározta a Jushi Egypt belföldi értékesítéseinek és teljes értékesítéseinek hányadosát. Ezután ezt a hányadost alkalmazta az importált anyagok teljes volumenére, és ennek alapján megállapította azon importált anyagok mennyiségét, amelyek után elvileg importvámot kellett volna fizetni. |
| --- | --- |

(89)

Az elvileg fizetendő importvám összegének megállapítása során a Bizottság minden késztermék esetében azonos átlagos felhasználási tényezőket feltételezett, abból kiindulva, hogy minden késztermék ugyanabba az általános termékkategóriába tartozik. A Bizottság a felhasználási tényezőket az exportáló gyártó nyilvántartásai alapján állapította meg. A Bizottság elsőként megállapította a vizsgálati időszakban importált anyagok mennyiségét. Ezt követően meghatározta a Jushi Egypt belföldi értékesítéseinek és teljes értékesítéseinek hányadosát. Ezután ezt a hányadost alkalmazta az importált anyagok teljes volumenére, és ennek alapján megállapította azon importált anyagok mennyiségét, amelyek után elvileg importvámot kellett volna fizetni.

| (90) | Végezetül a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottság kiszámította a belföldi piacon értékesített áruk előállítása során felhasznált anyagmennyiség után fizetendő importvám összegét. |
| --- | --- |

(90)

Végezetül a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottság kiszámította a belföldi piacon értékesített áruk előállítása során felhasznált anyagmennyiség után fizetendő importvám összegét.

| (91) | A de facto héamentesség formájában jelentkező elmaradt bevétel esetében a gazdasági előny mértékének megállapítása a beszerzett importált anyagok után a vizsgálati időszakban elvileg fizetendő, de ténylegesen be nem fizetett teljes héa összege felhasználásával történt. |
| --- | --- |

(91)

A de facto héamentesség formájában jelentkező elmaradt bevétel esetében a gazdasági előny mértékének megállapítása a beszerzett importált anyagok után a vizsgálati időszakban elvileg fizetendő, de ténylegesen be nem fizetett teljes héa összege felhasználásával történt.

de facto

| (92) | Az e támogatástípus vonatkozásában az exportáló gyártók tekintetében a vizsgálati időszakra ideiglenesen megállapított támogatási mérték 7,42 % volt. |
| --- | --- |

(92)

Az e támogatástípus vonatkozásában az exportáló gyártók tekintetében a vizsgálati időszakra ideiglenesen megállapított támogatási mérték 7,42 % volt.

3.5.   Társasági adó

Társasági adó

| (93) | A program jogalapja:






  — | a 2005. évi 91. sz. törvénnyel kihirdetett társaságiadó-törvény, valamint |
| --- | --- | --- |

(93)

A program jogalapja:

—

a 2005. évi 91. sz. törvénnyel kihirdetett társaságiadó-törvény, valamint

| — | a Beruházási Minisztérium 2017. évi 16. sz. rendelete a 13. sz. egyiptomi számviteli standard „A” jelű, „A valutaátváltási árfolyamok változásainak hatása” című kiegészítésének megállapításáról. |
| --- | --- |

—

a Beruházási Minisztérium 2017. évi 16. sz. rendelete a 13. sz. egyiptomi számviteli standard „A” jelű, „A valutaátváltási árfolyamok változásainak hatása” című kiegészítésének megállapításáról.

3.5.1.   Elemzés

Elemzés

| (94) | A Jushi Egypt a 22,5 %-os rendes egyiptomi társasági adó hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(94)

A Jushi Egypt a 22,5 %-os rendes egyiptomi társasági adó hatálya alá tartozik.

| (95) | Az egyiptomi kormány 2016-ban a Nemzetközi Valutaalap ajánlása alapján úgy határozott, hogy az egyiptomi font esetében rögzített árfolyamról árfolyam-lebegtetésre tér át. Ennek következtében az egyiptomi font más fő valutákhoz, köztük az amerikai dollárhoz és az euróhoz viszonyított árfolyama egy hónap leforgása alatt mintegy a felére zuhant. E hirtelen árfolyamváltozás nyomán az egyiptomi kormány kibocsátott egy speciális számviteli standardot és létrehozott egy speciális adószabályt az árfolyam-különbözetek kezeléséről. Ezek alapján a vállalatok nagyobb körben vonhatták le adóalapjukból az egyiptomi font leértékelődése miatti árfolyam-különbözeteket. |
| --- | --- |

(95)

Az egyiptomi kormány 2016-ban a Nemzetközi Valutaalap ajánlása alapján úgy határozott, hogy az egyiptomi font esetében rögzített árfolyamról árfolyam-lebegtetésre tér át. Ennek következtében az egyiptomi font más fő valutákhoz, köztük az amerikai dollárhoz és az euróhoz viszonyított árfolyama egy hónap leforgása alatt mintegy a felére zuhant. E hirtelen árfolyamváltozás nyomán az egyiptomi kormány kibocsátott egy speciális számviteli standardot és létrehozott egy speciális adószabályt az árfolyam-különbözetek kezeléséről. Ezek alapján a vállalatok nagyobb körben vonhatták le adóalapjukból az egyiptomi font leértékelődése miatti árfolyam-különbözeteket.

| (96) | Bár az új szabályok minden Egyiptomban működő vállalatra általánosan alkalmazandók voltak, és céljuk az egyiptomi valuta leértékelődése miatti kedvezőtlen hatások enyhítése volt, bevezetésükkel de facto a vállalatok egy szűk csoportja jelentős gazdasági előnyhöz jutott, nevezetesen azok az exportorientált vállalatok, amelyek üzleti tevékenységük csaknem teljes egészét külföldi valutában, például amerikai dollárban vagy euróban végzik. Ezeket a vállalatokat nem érte veszteség az egyiptomi font leértékelődése miatt, ennek ellenére előnyét látták az egyiptomi kormány speciális adóügyi számviteli standardjának. Ebből következően az üzleti tevékenységüket külföldi valutában végző vállalatok adózási szempontból veszteségesnek tűnnek akkor is, ha pénzügyi helyzetük egészséges nyereséget mutat. Ugyanakkor az üzleti tevékenységüket egyiptomi fontban végző egyiptomi vállalatokat olyan valós veszteségek érték, amelyek ténylegesen kihatottak üzleti tevékenységükre, és az egyiptomi kormány speciális adószabálya ezt az esetet kívánta kezelni. |
| --- | --- |

(96)

Bár az új szabályok minden Egyiptomban működő vállalatra általánosan alkalmazandók voltak, és céljuk az egyiptomi valuta leértékelődése miatti kedvezőtlen hatások enyhítése volt, bevezetésükkel de facto a vállalatok egy szűk csoportja jelentős gazdasági előnyhöz jutott, nevezetesen azok az exportorientált vállalatok, amelyek üzleti tevékenységük csaknem teljes egészét külföldi valutában, például amerikai dollárban vagy euróban végzik. Ezeket a vállalatokat nem érte veszteség az egyiptomi font leértékelődése miatt, ennek ellenére előnyét látták az egyiptomi kormány speciális adóügyi számviteli standardjának. Ebből következően az üzleti tevékenységüket külföldi valutában végző vállalatok adózási szempontból veszteségesnek tűnnek akkor is, ha pénzügyi helyzetük egészséges nyereséget mutat. Ugyanakkor az üzleti tevékenységüket egyiptomi fontban végző egyiptomi vállalatokat olyan valós veszteségek érték, amelyek ténylegesen kihatottak üzleti tevékenységükre, és az egyiptomi kormány speciális adószabálya ezt az esetet kívánta kezelni.

de facto

| (97) | A Jushi Egypt aránytalanul nagy gazdasági előnyhöz jutott ebből az intézkedésből: a vizsgálat során kiderült, hogy a Jushi Egypt szinte kizárólag amerikai dollárban és euróban végzi üzleti tevékenységét, és szinte egyetlen egyiptomi fontban elszámolt ügylete sincs. A vállalat csaknem kizárólag exportra termel, szinte minden berendezését importálja, külföldi valutában vesz fel kölcsönöket, és a felhasznált anyagok java részét is külföldi valutában vásárolja. Ezért a Jushi Egypt által az egyiptomi font leértékelődése miatt elkönyvelt veszteségek – különösen a külföldi valutában felvett kölcsönökre figyelemmel – nem ténylegesek, és csupán adóügyi célokat szolgálnak, az adóalapot képező jövedelem számítása érdekében mutatják ki őket. |
| --- | --- |

(97)

A Jushi Egypt aránytalanul nagy gazdasági előnyhöz jutott ebből az intézkedésből: a vizsgálat során kiderült, hogy a Jushi Egypt szinte kizárólag amerikai dollárban és euróban végzi üzleti tevékenységét, és szinte egyetlen egyiptomi fontban elszámolt ügylete sincs. A vállalat csaknem kizárólag exportra termel, szinte minden berendezését importálja, külföldi valutában vesz fel kölcsönöket, és a felhasznált anyagok java részét is külföldi valutában vásárolja. Ezért a Jushi Egypt által az egyiptomi font leértékelődése miatt elkönyvelt veszteségek – különösen a külföldi valutában felvett kölcsönökre figyelemmel – nem ténylegesek, és csupán adóügyi célokat szolgálnak, az adóalapot képező jövedelem számítása érdekében mutatják ki őket.

| (98) | Emellett az egyiptomi kormány az adóalap-csökkentést eredetileg ideiglenes intézkedésnek szánta, és csak a leértékelődés idején végzett ügyletekre kívánta lehetővé tenni alkalmazását. Ennek ellenére a Jushi Egypt a vizsgálati időszakban még mindig jelentős összegeket vont le adóalapjából realizált és nem realizált árfolyam-különbözet címén. Emiatt adóbevallása szerint veszteséges volt, miközben pénzügyi beszámolói egészséges, fenntartható nyereségről tanúskodtak. |
| --- | --- |

(98)

Emellett az egyiptomi kormány az adóalap-csökkentést eredetileg ideiglenes intézkedésnek szánta, és csak a leértékelődés idején végzett ügyletekre kívánta lehetővé tenni alkalmazását. Ennek ellenére a Jushi Egypt a vizsgálati időszakban még mindig jelentős összegeket vont le adóalapjából realizált és nem realizált árfolyam-különbözet címén. Emiatt adóbevallása szerint veszteséges volt, miközben pénzügyi beszámolói egészséges, fenntartható nyereségről tanúskodtak.

3.5.2.   Következtetés

Következtetés

| (99) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó adókedvezmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az egyiptomi kormány elmaradt bevételének minősülnek, és az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt juttattak a kedvezményezett vállalatoknak. |
| --- | --- |

(99)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó adókedvezmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az egyiptomi kormány elmaradt bevételének minősülnek, és az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt juttattak a kedvezményezett vállalatoknak.

| (100) | Emellett az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében de facto egyediek, és kizárólag a Jushi Egypt vállalatra korlátozódnak, tekintettel arra, hogy túlnyomórészt a vállalatok egy szűk köre, az üzleti tevékenységüket szinte kizárólag külföldi valutában végző vállalatok veszik őket igénybe. |
| --- | --- |

(100)

Emellett az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében de facto egyediek, és kizárólag a Jushi Egypt vállalatra korlátozódnak, tekintettel arra, hogy túlnyomórészt a vállalatok egy szűk köre, az üzleti tevékenységüket szinte kizárólag külföldi valutában végző vállalatok veszik őket igénybe.

de facto

3.5.3.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (101) | A Bizottság a Jushi Egypt vállalatnak juttatott gazdasági előny mértékét a 2018-as társaságiadó-bevallásban található információk alapján állapította meg. Elsőként megállapította a 3.5.1. szakaszban említett rendelkezés alapján az adóalapot képező jövedelemből levont összeget. Ezt követően erre a levont összegre alkalmazta a 22,5 %-os általános adókulcsot. Végezetül ezt az összeget kifejezte a Jushi Egypt teljes vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság a Jushi Egypt vállalatnak juttatott gazdasági előny mértékét a 2018-as társaságiadó-bevallásban található információk alapján állapította meg. Elsőként megállapította a 3.5.1. szakaszban említett rendelkezés alapján az adóalapot képező jövedelemből levont összeget. Ezt követően erre a levont összegre alkalmazta a 22,5 %-os általános adókulcsot. Végezetül ezt az összeget kifejezte a Jushi Egypt teljes vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként.

| (102) | A közvetlen adókkal kapcsolatos szóban forgó program vonatkozásában a Jushi Egypt vállalatra vonatkozóan megállapított támogatási mérték 1,68 % volt. |
| --- | --- |

(102)

A közvetlen adókkal kapcsolatos szóban forgó program vonatkozásában a Jushi Egypt vállalatra vonatkozóan megállapított támogatási mérték 1,68 % volt.

3.6.   További programok

További programok

| (103) | A (43) preambulumbekezdésben felsorolt további támogatási programokkal kapcsolatban – az eljárás megindításáról szóló értesítésnek a (18) preambulumbekezdésben említett módosításaira is figyelemmel – a Bizottság folytatja vizsgálatait. |
| --- | --- |

(103)

A (43) preambulumbekezdésben felsorolt további támogatási programokkal kapcsolatban – az eljárás megindításáról szóló értesítésnek a (18) preambulumbekezdésben említett módosításaira is figyelemmel – a Bizottság folytatja vizsgálatait.

3.7.   A támogatásra vonatkozó következtetés

A támogatásra vonatkozó következtetés

| (104) | A Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban az egyes támogatásokat, illetve támogatási programokat külön-külön vizsgálva meghatározta az exportáló gyártó kiegyenlíthető támogatásainak nagyságát, majd ezen értékek összegzésével megállapította az exportáló gyártóra vonatkozóan a vizsgálati időszak alatti teljes támogatási összeget. Az alábbi összesített támogatási összegek megállapításához a Bizottság először a támogatás százalékos mértékét, azaz a támogatás összegének a vállalat teljes forgalmának százalékaként kifejezett értékét számította ki. Ezt követően az így kapott százalék alapján meghatározta az érintett termék vizsgálati időszak alatti, az Unióba irányuló exportjához tartozó támogatást. Végül megállapította a vizsgálati időszak alatt az Unióba exportált érintett termék egy tonnájára jutó támogatási összeget, majd ugyanezen export egy tonnára vetített, a költséget, a biztosítást és a fuvardíjat is magában foglaló értékének (CIF-érték) százalékaként megállapította az alábbi különbözeteket. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban az egyes támogatásokat, illetve támogatási programokat külön-külön vizsgálva meghatározta az exportáló gyártó kiegyenlíthető támogatásainak nagyságát, majd ezen értékek összegzésével megállapította az exportáló gyártóra vonatkozóan a vizsgálati időszak alatti teljes támogatási összeget. Az alábbi összesített támogatási összegek megállapításához a Bizottság először a támogatás százalékos mértékét, azaz a támogatás összegének a vállalat teljes forgalmának százalékaként kifejezett értékét számította ki. Ezt követően az így kapott százalék alapján meghatározta az érintett termék vizsgálati időszak alatti, az Unióba irányuló exportjához tartozó támogatást. Végül megállapította a vizsgálati időszak alatt az Unióba exportált érintett termék egy tonnájára jutó támogatási összeget, majd ugyanezen export egy tonnára vetített, a költséget, a biztosítást és a fuvardíjat is magában foglaló értékének (CIF-érték) százalékaként megállapította az alábbi különbözeteket.

| (105) | Az egyiptomi exportáló gyártók teljeskörű együttműködésére való tekintettel a „minden más vállalathoz” tartozó összeget a Bizottság ideiglenesen az egyetlen együttműködő vállalatra meghatározott összeg szintjén határozta meg.

  1. táblázat


  Ideiglenes támogatási mértékek







  Vállalat | Ideiglenes támogatási mérték |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % |
| Minden más vállalat | 8,7 % |

(105)

Az egyiptomi exportáló gyártók teljeskörű együttműködésére való tekintettel a „minden más vállalathoz” tartozó összeget a Bizottság ideiglenesen az egyetlen együttműködő vállalatra meghatározott összeg szintjén határozta meg.

1. táblázat

1. táblázat

Ideiglenes támogatási mértékek

Ideiglenes támogatási mértékek

Vállalat

Ideiglenes támogatási mérték

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

Minden más vállalat

8,7 %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (106) | A vizsgálati időszakban hét gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(106)

A vizsgálati időszakban hét gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot.

| (107) | A (31) és a (32) preambulumbekezdésben jelzett módon a Bizottság kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A minta három olyan uniós gyártóból állt, amelyek együttesen a vizsgálati időszakban a hasonló termék teljes uniós termelésének 68 %-át adták. |
| --- | --- |

(107)

A (31) és a (32) preambulumbekezdésben jelzett módon a Bizottság kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A minta három olyan uniós gyártóból állt, amelyek együttesen a vizsgálati időszakban a hasonló termék teljes uniós termelésének 68 %-át adták.

| (108) | A Bizottság a panaszos által összegyűjtött és a vizsgálat keretében ellenőrzött információk alapján megállapította, hogy a vizsgálati időszakban a folytonosüvegrostszál termékek teljes uniós termelése körülbelül 695 000 tonna volt.

  2. táblázat


  Uniós termelés | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós termelés (tonna) | 701 611 | 694 178 | 693 123 | 695 324 |
| Index | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Forrás: panaszos. |

(108)

A Bizottság a panaszos által összegyűjtött és a vizsgálat keretében ellenőrzött információk alapján megállapította, hogy a vizsgálati időszakban a folytonosüvegrostszál termékek teljes uniós termelése körülbelül 695 000 tonna volt.

2. táblázat

2. táblázat

Uniós termelés

Uniós termelés

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Teljes uniós termelés (tonna)

701 611

694 178

693 123

695 324

Index

Index

100

100

99

99

99

99

99

99

Forrás: panaszos.

Forrás:

| (109) | A teljes uniós termelés 2016 és a vizsgálati időszak vége között lényegében változatlan volt, csupán nagyon enyhe csökkenést mutatott. |
| --- | --- |

(109)

A teljes uniós termelés 2016 és a vizsgálati időszak vége között lényegében változatlan volt, csupán nagyon enyhe csökkenést mutatott.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (110) | A Bizottság a folytonosüvegrostszál termékek uniós felhasználását úgy számította ki, hogy az uniós ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiséget megnövelte a folytonosüvegrostszál termékek Unióba érkező behozatali volumenével. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság a folytonosüvegrostszál termékek uniós felhasználását úgy számította ki, hogy az uniós ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiséget megnövelte a folytonosüvegrostszál termékek Unióba érkező behozatali volumenével.

| (111) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Uniós felhasználás | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás (tonna) | 978 454 | 1 045 331 | 1 058 263 | 1 027 982 |
| Index | 100 | 107 | 108 | 105 |
| Forrás: panaszos; Surveillance 2 adatbázis. |

(111)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás (tonna)

978 454

1 045 331

1 058 263

1 027 982

Index

Index

100

100

107

107

108

108

105

105

Forrás: panaszos; Surveillance 2 adatbázis.

Forrás:

| (112) | A folytonosüvegrostszál termékek uniós felhasználása a figyelembe vett időszak elejétől végéig 5 %-kal nőtt, az évenkénti változások azonban azt mutatják, hogy a kérdéses időszakban a felhasználás valamelyest ingadozott. |
| --- | --- |

(112)

A folytonosüvegrostszál termékek uniós felhasználása a figyelembe vett időszak elejétől végéig 5 %-kal nőtt, az évenkénti változások azonban azt mutatják, hogy a kérdéses időszakban a felhasználás valamelyest ingadozott.

4.3.   Behozatal az érintett országból

Behozatal az érintett országból

4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (113) | A Bizottság a behozatal volumenét és piaci részesedését a Surveillance 2 adatbázis (13) alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság a behozatal volumenét és piaci részesedését a Surveillance 2 adatbázis (13) alapján állapította meg.

13

| (114) | A folytonosüvegrostszál termékeknek az érintett országból az Unióba érkező behozatala a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  A behozatal volumene és piaci részesedése | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Egyiptomból érkező behozatal volumene (tonna) | 50 529 | 95 865 | 146 304 | 144 169 |
| Index | 100 | 190 | 290 | 285 |
| Piaci részesedés (%) | 5 | 9 | 14 | 14 |
| Forrás: Surveillance 2 adatbázis. |

(114)

A folytonosüvegrostszál termékeknek az érintett országból az Unióba érkező behozatala a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

A behozatal volumene és piaci részesedése

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Az Egyiptomból érkező behozatal volumene (tonna)

50 529

95 865

146 304

144 169

Index

Index

100

100

190

190

290

290

285

285

Piaci részesedés (%)

5

9

14

14

Forrás: Surveillance 2 adatbázis.

Forrás: Surveillance 2 adatbázis.

| (115) | A folytonosüvegrostszál termékek Egyiptomból érkező behozatala 2016-tól 2018-ig gyorsan nőtt, és csaknem megháromszorozódott. Ennek megfelelően – a felhasználás 5 %-os növekedése mellett – a szóban forgó behozatal piaci részesedése is háromszorosára nőtt. |
| --- | --- |

(115)

A folytonosüvegrostszál termékek Egyiptomból érkező behozatala 2016-tól 2018-ig gyorsan nőtt, és csaknem megháromszorozódott. Ennek megfelelően – a felhasználás 5 %-os növekedése mellett – a szóban forgó behozatal piaci részesedése is háromszorosára nőtt.

4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (116) | Az átlagos importárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Importár | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Egyiptomból érkező behozatal árai (EUR/tonna) | 993 | 918 | 898 | 904 |
| Index | 100 | 92 | 90 | 91 |
| Forrás: Surveillance 2 adatbázis. |

(116)

Az átlagos importárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Importár

Importár

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Az Egyiptomból érkező behozatal árai (EUR/tonna)

993

918

898

904

Index

Index

100

100

92

92

90

90

91

91

Forrás: Surveillance 2 adatbázis.

Forrás:

| (117) | Az Egyiptomból érkező behozatal árai a figyelembe vett időszakban egyértelműen csökkenő tendenciát mutattak. A vizsgálati időszakban az importárak és az EU-n belüli értékesítési árak között mintegy 20 %-os eltérés volt tapasztalható (9. táblázat). |
| --- | --- |

(117)

Az Egyiptomból érkező behozatal árai a figyelembe vett időszakban egyértelműen csökkenő tendenciát mutattak. A vizsgálati időszakban az importárak és az EU-n belüli értékesítési árak között mintegy 20 %-os eltérés volt tapasztalható (9. táblázat).

| (118) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  1. | az egyiptomi gyártótól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére végrehajtott értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat; valamint |
| --- | --- | --- |

(118)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

1.

az egyiptomi gyártótól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére végrehajtott értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat; valamint

| 2. | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak terméktípusonkénti súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

2.

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak terméktípusonkénti súlyozott átlagát.

| (119) | A Bizottság az árak összehasonlítását terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyletek vizsgálatával, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával végezte. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság az árak összehasonlítását terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyletek vizsgálatával, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával végezte.

| (120) | Azokban az esetekben, amikor az egyiptomi gyártó által az Unió piacán az első független vevő részére megvalósított értékesítés egy, az EU-ban működő, az egyiptomi gyártóval kapcsolatban álló vállalaton keresztül történt, a Bizottság az importárat szintén CIF-alapon határozta meg, de az egyiptomi gyártóval kapcsolatban álló vállalat SGA-költségeinek és nyereségének figyelembevétele érdekében kiigazította azt. |
| --- | --- |

(120)

Azokban az esetekben, amikor az egyiptomi gyártó által az Unió piacán az első független vevő részére megvalósított értékesítés egy, az EU-ban működő, az egyiptomi gyártóval kapcsolatban álló vállalaton keresztül történt, a Bizottság az importárat szintén CIF-alapon határozta meg, de az egyiptomi gyártóval kapcsolatban álló vállalat SGA-költségeinek és nyereségének figyelembevétele érdekében kiigazította azt.

| (121) | A terméktípusonkénti összehasonlítást az tette lehetővé, hogy az Egyiptomból az EU-ba értékesített, illetve a mintában szereplő uniós gyártók által értékesített folytonosüvegrostszál termékek típusainak leírására az érintett vállalatok ugyanazokat a termékkódokat használták. |
| --- | --- |

(121)

A terméktípusonkénti összehasonlítást az tette lehetővé, hogy az Egyiptomból az EU-ba értékesített, illetve a mintában szereplő uniós gyártók által értékesített folytonosüvegrostszál termékek típusainak leírására az érintett vállalatok ugyanazokat a termékkódokat használták.

| (122) | A számítás azt mutatta, hogy a Jushi Egypttől az uniós piacra érkező behozatal súlyozott átlagos alákínálási különbözete 16 % volt. |
| --- | --- |

(122)

A számítás azt mutatta, hogy a Jushi Egypttől az uniós piacra érkező behozatal súlyozott átlagos alákínálási különbözete 16 % volt.

| (123) | Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az Egyiptomból érkező behozatal árai jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(123)

Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az Egyiptomból érkező behozatal árai jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (124) | A támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(124)

A támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (125) | A (17)–(20) preambulumbekezdésben már említett módon a Bizottság a kár, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, értékesített mennyiségeire, piaci részesedésére és nyereségére kifejtett kedvezőtlen hatás meghatározása érdekében mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(125)

A (17)–(20) preambulumbekezdésben már említett módon a Bizottság a kár, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, értékesített mennyiségeire, piaci részesedésére és nyereségére kifejtett kedvezőtlen hatás meghatározása érdekében mintavételt alkalmazott.

| (126) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben megadott adatok, valamint a panaszos által szolgáltatott információk alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatók értékelése a mintában szereplő gyártók kitöltött kérdőíveiben megadott adatok alapján történt. |
| --- | --- |

(126)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben megadott adatok, valamint a panaszos által szolgáltatott információk alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatók értékelése a mintában szereplő gyártók kitöltött kérdőíveiben megadott adatok alapján történt.

| (127) | Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(127)

Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (128) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatás összegének nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás vagy dömpingelt behozatal hatásaiból. |
| --- | --- |

(128)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatás összegének nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás vagy dömpingelt behozatal hatásaiból.

| (129) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(129)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (130) | A teljes uniós termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás (tonna) | 759 107 | 760 104 | 753 688 | 751 098 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 99 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 92 | 91 | 92 | 93 |
| Forrás: panaszos. |

(130)

A teljes uniós termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Termelési kapacitás (tonna)

759 107

760 104

753 688

751 098

Index

Index

100

100

100

100

99

99

99

99

Kapacitáskihasználás (%)

92

91

92

93

Forrás: panaszos.

Forrás:

| (131) | A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban lényegében változatlan volt. Ennek az az oka, hogy a termelési kapacitás elsősorban a gyártósorok működéséhez szükséges kemencék számát jelenti, és a kapacitásnövelés rendkívül tőkeigényes művelet. |
| --- | --- |

(131)

A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban lényegében változatlan volt. Ennek az az oka, hogy a termelési kapacitás elsősorban a gyártósorok működéséhez szükséges kemencék számát jelenti, és a kapacitásnövelés rendkívül tőkeigényes művelet.

| (132) | Az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban szintén nagy, és lényegében változatlan volt. A már működő kemencét gazdasági szempontból célszerű szünetmentesen üzemeltetni. |
| --- | --- |

(132)

Az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban szintén nagy, és lényegében változatlan volt. A már működő kemencét gazdasági szempontból célszerű szünetmentesen üzemeltetni.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (133) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | 622 504 | 651 082 | 609 902 | 594 097 |
| Index | 100 | 105 | 98 | 95 |
| Piaci részesedés (%) | 64 | 62 | 58 | 58 |
| Forrás: panaszos, import- és exportstatisztikák. |

(133)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

622 504

651 082

609 902

594 097

Index

Index

100

100

105

105

98

98

95

95

Piaci részesedés (%)

64

62

58

58

Forrás: panaszos, import- és exportstatisztikák.

Forrás:

| (134) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítései 2016 és 2017 viszonylatában nőttek, majd ezt követően visszaestek, így 2016-tól a vizsgálati időszak végéig 5 százalékpontos csökkenés következett be. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak teljes egészében csökkenő tendenciát mutatott, és összességében 64 %-ról 58 %-ra zsugorodott. Ez a visszaesés úgy következett be, hogy közben az uniós felhasználás 5 %-kal nőtt, az alacsonyabb árú egyiptomi behozatal pedig egyre nagyobb volumenekben, egyre csökkenő árakon érkezett. |
| --- | --- |

(134)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítései 2016 és 2017 viszonylatában nőttek, majd ezt követően visszaestek, így 2016-tól a vizsgálati időszak végéig 5 százalékpontos csökkenés következett be. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak teljes egészében csökkenő tendenciát mutatott, és összességében 64 %-ról 58 %-ra zsugorodott. Ez a visszaesés úgy következett be, hogy közben az uniós felhasználás 5 %-kal nőtt, az alacsonyabb árú egyiptomi behozatal pedig egyre nagyobb volumenekben, egyre csökkenő árakon érkezett.

4.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (135) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az alkalmazottak létszáma | 3 620 | 3 636 | 3 661 | 3 686 |
| Index | 100 | 100 | 101 | 102 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 194 | 191 | 189 | 189 |
| Index | 100 | 99 | 98 | 97 |
| Forrás: panaszos. |

(135)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Az alkalmazottak létszáma

3 620

3 636

3 661

3 686

Index

Index

100

100

100

100

101

101

102

102

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

194

191

189

189

Index

Index

100

100

99

99

98

98

97

97

Forrás: panaszos.

Forrás:

| (136) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége lényegében változatlan maradt. |
| --- | --- |

(136)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége lényegében változatlan maradt.

4.4.2.4.   A kiegyenlíthető támogatások összege, felépülés a korábbi támogatás vagy dömpingelt behozatal hatásaiból

| (137) | mivel a Bizottság a támogatási programok egy részét még vizsgálja, az eljárás e szakaszában nem határozható meg a támogatások pontos összege. A fentiekben ismertetett támogatási programok kapcsán megállapított támogatási összegek és a számított ideiglenes támogatáskülönbözet alapján azonban kijelenthető, hogy a támogatás nem tekinthető elhanyagolható mértékűnek. |
| --- | --- |

(137)

mivel a Bizottság a támogatási programok egy részét még vizsgálja, az eljárás e szakaszában nem határozható meg a támogatások pontos összege. A fentiekben ismertetett támogatási programok kapcsán megállapított támogatási összegek és a számított ideiglenes támogatáskülönbözet alapján azonban kijelenthető, hogy a támogatás nem tekinthető elhanyagolható mértékűnek.

| (138) | Bár Egyiptom részéről eddig nem merült fel támogatás vagy dömping, az egyetlen egyiptomi exportáló gyártó olyan vállalat része, amelyről korábban megállapítást nyert, hogy egy másik országban, Kínában dömpinget folytatott (és támogatásokban részesült). A Jushi csoport korábbi bejelentése szerint kifejezetten azért hoztak létre Egyiptomban gyárat, hogy ott gyártsanak és onnan értékesítsenek az EU-ba folytonosüvegrostszál termékeket, és ezzel megkerüljék a Kínából az EU-ba irányuló folytonosüvegrostszáltermék-exportra kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat. A fenti adatok tanúsága szerint amint az üzem működésbe lépett, megjelent az Unió piacán az alacsony árú egyiptomi behozatal, amely a figyelembe vett időszak folyamán mindvégig gyors növekedést mutatott. |
| --- | --- |

(138)

Bár Egyiptom részéről eddig nem merült fel támogatás vagy dömping, az egyetlen egyiptomi exportáló gyártó olyan vállalat része, amelyről korábban megállapítást nyert, hogy egy másik országban, Kínában dömpinget folytatott (és támogatásokban részesült). A Jushi csoport korábbi bejelentése szerint kifejezetten azért hoztak létre Egyiptomban gyárat, hogy ott gyártsanak és onnan értékesítsenek az EU-ba folytonosüvegrostszál termékeket, és ezzel megkerüljék a Kínából az EU-ba irányuló folytonosüvegrostszáltermék-exportra kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat. A fenti adatok tanúsága szerint amint az üzem működésbe lépett, megjelent az Unió piacán az alacsony árú egyiptomi behozatal, amely a figyelembe vett időszak folyamán mindvégig gyors növekedést mutatott.

| (139) | Ezért arra lehet számítani, hogy a Jushi Egypt ugyanazt a gyakorlatot fogja követni, amelyet a Jushi csoport Kínában. |
| --- | --- |

(139)

Ezért arra lehet számítani, hogy a Jushi Egypt ugyanazt a gyakorlatot fogja követni, amelyet a Jushi csoport Kínában.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (140) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységárak az Unióban a teljes piacon (EUR/tonna) | 1 167 | 1 123 | 1 139 | 1 136 |
| Index | 100 | 96 | 98 | 97 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 1 035 | 1 027 | 1 086 | 1 107 |
| Index | 100 | 99 | 105 | 107 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók. |

(140)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységárak az Unióban a teljes piacon (EUR/tonna)

1 167

1 123

1 139

1 136

Index

Index

100

100

96

96

98

98

97

97

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

1 035

1 027

1 086

1 107

Index

Index

100

100

99

99

105

105

107

107

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (141) | A mintában szereplő uniós gyártók által a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységár a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(141)

A mintában szereplő uniós gyártók által a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységár a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent.

| (142) | Ezzel párhuzamosan a mintában szereplő uniós gyártók termelési egységköltsége 7 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Nyilvánvaló tehát, hogy az árak nem tudtak a költségnövekedés fedezéséhez szükséges mértékben növekedni. |
| --- | --- |

(142)

Ezzel párhuzamosan a mintában szereplő uniós gyártók termelési egységköltsége 7 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Nyilvánvaló tehát, hogy az árak nem tudtak a költségnövekedés fedezéséhez szükséges mértékben növekedni.

4.4.3.2.   Munkaerőköltség

| (143) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 55 351 | 56 722 | 57 703 | 57 585 |
| Index | 100 | 102 | 104 | 104 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók. |

(143)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

55 351

56 722

57 703

57 585

Index

Index

100

100

102

102

104

104

104

104

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (144) | Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt. |
| --- | --- |

(144)

Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt.

4.4.3.3.   Készletek

| (145) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 80 078 | 63 974 | 86 975 | 95 397 |
| Index | 100 | 80 | 109 | 119 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók. |

(145)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

80 078

63 974

86 975

95 397

Index

Index

100

100

80

80

109

109

119

119

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (146) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a figyelembe vett időszak alatt nőttek, és legnagyobb értéküket a vizsgálati időszakban érték el. |
| --- | --- |

(146)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a figyelembe vett időszak alatt nőttek, és legnagyobb értéküket a vizsgálati időszakban érték el.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (147) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 12,6 | 10 | 7,4 | 5,2 |
| Pénzforgalom (EUR) | 99 824 451 | 99 239 696 | 24 615 552 | 44 541 758 |
| Index | 100 | 99 | 55 | 45 |
| Beruházások (EUR) | 17 532 291 | 34 598 499 | 52 191 829 | 42 018 578 |
| Index | 100 | 197 | 298 | 240 |
| A beruházások megtérülése (%) | 18 | 15 | 10 | 7 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók. |

(147)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

12,6

10

7,4

5,2

Pénzforgalom (EUR)

99 824 451

99 239 696

24 615 552

44 541 758

Index

Index

100

100

99

99

55

55

45

45

Beruházások (EUR)

17 532 291

34 598 499

52 191 829

42 018 578

Index

Index

100

100

197

197

298

298

240

240

A beruházások megtérülése (%)

18

15

10

7

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (148) | A Bizottság a mintában szereplő három uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek megvalósított uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség az értékesített áruk költségén alapul. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság a mintában szereplő három uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek megvalósított uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség az értékesített áruk költségén alapul.

| (149) | A jövedelmezőség a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben, 7 százalékponttal csökkent, és csaknem a felére esett vissza. |
| --- | --- |

(149)

A jövedelmezőség a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben, 7 százalékponttal csökkent, és csaknem a felére esett vissza.

| (150) | Az alacsony nyereségszintek ellenére az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében pozitív pénzforgalmat könyvelhetett el tevékenységéből. |
| --- | --- |

(150)

Az alacsony nyereségszintek ellenére az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében pozitív pénzforgalmat könyvelhetett el tevékenységéből.

| (151) | Az uniós gazdasági ágazat a teljes figyelembe vett időszakban hajtott végre beruházásokat. A beruházások a figyelembe vett időszakban egyre intenzívebbé váltak, ami nem meglepő annak fényében, hogy a folytonosüvegrostszál termékeket gyártó gazdasági ágazatban folyamatosan újra kell építeni a kemencéket. |
| --- | --- |

(151)

Az uniós gazdasági ágazat a teljes figyelembe vett időszakban hajtott végre beruházásokat. A beruházások a figyelembe vett időszakban egyre intenzívebbé váltak, ami nem meglepő annak fényében, hogy a folytonosüvegrostszál termékeket gyártó gazdasági ágazatban folyamatosan újra kell építeni a kemencéket.

| (152) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése alacsony mértékű volt, de pozitív, miközben a gazdasági ágazat nyereségesen működött. |
| --- | --- |

(152)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése alacsony mértékű volt, de pozitív, miközben a gazdasági ágazat nyereségesen működött.

| (153) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségben kifejezett pénzügyi teljesítménye azonban korlátozta a vizsgálati időszakban a tőkebevonási képességet. |
| --- | --- |

(153)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségben kifejezett pénzügyi teljesítménye azonban korlátozta a vizsgálati időszakban a tőkebevonási képességet.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (154) | A figyelembe vett időszakban gyors ütemben, összességében a háromszorosára nőtt az Egyiptomból behozott folytonosüvegrostszál termékek mennyisége. Eközben az uniós felhasználás is nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszont csökkent. |
| --- | --- |

(154)

A figyelembe vett időszakban gyors ütemben, összességében a háromszorosára nőtt az Egyiptomból behozott folytonosüvegrostszál termékek mennyisége. Eközben az uniós felhasználás is nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszont csökkent.

| (155) | Az uniós fogyasztás növekedése mellett megfigyelt piacvesztés egyértelmű jele a jelentős kárnak. Abban az esetben, ha nő az uniós fogyasztás, elméletben az uniós gazdasági ágazatnak képesnek kellene lennie arra, hogy megtartsa piaci részesedését, és növelje az értékesített mennyiségeket. |
| --- | --- |

(155)

Az uniós fogyasztás növekedése mellett megfigyelt piacvesztés egyértelmű jele a jelentős kárnak. Abban az esetben, ha nő az uniós fogyasztás, elméletben az uniós gazdasági ágazatnak képesnek kellene lennie arra, hogy megtartsa piaci részesedését, és növelje az értékesített mennyiségeket.

| (156) | Miközben a termelt mennyiség lényegében állandó szinten maradt, az értékesített mennyiségek és az értékesítési árak csökkentek. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta a költségnövekedést árnöveléssel ellensúlyozni, ezért a költségek növekedése mellett a nyereségek a 2016-os 12 %-ról a vizsgálati időszakra 5 %-ra csökkentek. |
| --- | --- |

(156)

Miközben a termelt mennyiség lényegében állandó szinten maradt, az értékesített mennyiségek és az értékesítési árak csökkentek. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta a költségnövekedést árnöveléssel ellensúlyozni, ezért a költségek növekedése mellett a nyereségek a 2016-os 12 %-ról a vizsgálati időszakra 5 %-ra csökkentek.

| (157) | A Bizottság felhívja a figyelmet különösen arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban egyértelmű árlenyomást szenvedett el, tekintve, hogy az alacsony áron érkező egyiptomi behozatal volumene drámaian megnőtt. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy behozatal hiányában az uniós gazdasági ágazat képes lett volna a költségnövekedést áthárítani a vevőkre. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság felhívja a figyelmet különösen arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban egyértelmű árlenyomást szenvedett el, tekintve, hogy az alacsony áron érkező egyiptomi behozatal volumene drámaian megnőtt. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy behozatal hiányában az uniós gazdasági ágazat képes lett volna a költségnövekedést áthárítani a vevőkre.

| (158) | Az árlenyomás úgy is vizsgálható, ha az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltségének és az EU-ban a független vevőknek felszámított értékesítési egységárának az egymáshoz viszonyított alakulását, valamint az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékek importárának változásait elemezzük. |
| --- | --- |

(158)

Az árlenyomás úgy is vizsgálható, ha az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltségének és az EU-ban a független vevőknek felszámított értékesítési egységárának az egymáshoz viszonyított alakulását, valamint az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékek importárának változásait elemezzük.

| (159) | A Bizottság megjegyezte például, hogy 2016 és 2017 viszonylatában az uniós gyártók költségei 1 %-kal csökkentek, az uniós értékesítési ár azonban 4 %-kal esett vissza, hogy versenyezhessen az Egyiptomból érkező behozatal árának 8 %-os csökkenésével. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság megjegyezte például, hogy 2016 és 2017 viszonylatában az uniós gyártók költségei 1 %-kal csökkentek, az uniós értékesítési ár azonban 4 %-kal esett vissza, hogy versenyezhessen az Egyiptomból érkező behozatal árának 8 %-os csökkenésével.

| (160) | Ezt követően 2017 és 2018 viszonylatában az uniós gyártók költségei 6 %-kal nőttek, értékesítési áraik ezzel szemben csak 2 %-kal tudtak növekedni, mert az egyiptomi importár tovább csökkent. |
| --- | --- |

(160)

Ezt követően 2017 és 2018 viszonylatában az uniós gyártók költségei 6 %-kal nőttek, értékesítési áraik ezzel szemben csak 2 %-kal tudtak növekedni, mert az egyiptomi importár tovább csökkent.

| (161) | A Bizottság ennek alapján ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság ennek alapján ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

5.1.   A támogatott behozatal hatása

A támogatott behozatal hatása

| (162) | A Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszakban a nyereségek jelentős visszaesésén és a piaci részesedés csökkenésén keresztül jelentős kár érte. Ezek a kedvezőtlen fejlemények úgy következtek be, hogy közben az Egyiptomból érkező behozatal volumene – egyre csökkenő, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árak mellett – drámaian megnőtt, és az uniós gazdasági ágazatra további árnyomás nehezedett. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszakban a nyereségek jelentős visszaesésén és a piaci részesedés csökkenésén keresztül jelentős kár érte. Ezek a kedvezőtlen fejlemények úgy következtek be, hogy közben az Egyiptomból érkező behozatal volumene – egyre csökkenő, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árak mellett – drámaian megnőtt, és az uniós gazdasági ágazatra további árnyomás nehezedett.

| (163) | Emellett a Bizottság figyelembe veszi az ügy kapcsán annak vonatkozásában rendelkezésre álló bizonyítékot is, hogy az egyiptomi üzemet a Jushi China kifejezetten azzal a szándékkal nyitotta meg, hogy a közvetlenül Kínából érkező behozatalra kivetett vámok megfizetése nélkül tudjon az uniós piacon folytonosüvegrostszál termékeket értékesíteni. |
| --- | --- |

(163)

Emellett a Bizottság figyelembe veszi az ügy kapcsán annak vonatkozásában rendelkezésre álló bizonyítékot is, hogy az egyiptomi üzemet a Jushi China kifejezetten azzal a szándékkal nyitotta meg, hogy a közvetlenül Kínából érkező behozatalra kivetett vámok megfizetése nélkül tudjon az uniós piacon folytonosüvegrostszál termékeket értékesíteni.

| (164) | A Bizottság tehát úgy ítélte meg, hogy az Egyiptomból érkező támogatott folytonosüvegrostszáltermék-behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság tehát úgy ítélte meg, hogy az Egyiptomból érkező támogatott folytonosüvegrostszáltermék-behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

5.2.   Más ismert tényezők

Más ismert tényezők

| (165) | A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők – akár egyedileg, akár együttesen – gyengíthetik-e a támogatott behozatal és az ideiglenesen megállapított kár közötti ok-okozati összefüggést annyira, hogy az már ne legyen valódi és lényeges. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők – akár egyedileg, akár együttesen – gyengíthetik-e a támogatott behozatal és az ideiglenesen megállapított kár közötti ok-okozati összefüggést annyira, hogy az már ne legyen valódi és lényeges.

5.2.1.   Behozatal a harmadik országokból

Behozatal a harmadik országokból

| (166) | Az Egyiptomból érkező behozatalon kívül csak három másik ország: Malajzia, Kína és Norvégia esetében rendelkezett az onnan érkező behozatal jelentős piaci részesedéssel a figyelembe vett időszakban. A más harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Behozatal a harmadik országokból











  Ország | | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malajzia | Volumen (tonna) | 98 446 | 111 373 | 114 325 | 102 896 |
| | Index | 100 | 113 | 116 | 105 |
| | Piaci részesedés (%) | 10 | 11 | 11 | 10 |
| | Átlagár | 930 | 941 | 986 | 976 |
| Kína | Volumen (tonna) | 79 374 | 58 456 | 50 177 | 49 034 |
| | Index | 100 | 74 | 63 | 62 |
| | Piaci részesedés (%) | 8 | 6 | 5 | 5 |
| | Átlagár | 1 068 | 1 058 | 1 022 | 1 030 |
| Norvégia | Volumen (tonna) | 41 362 | 43 006 | 44 289 | 44 160 |
| | Index | 100 | 104 | 107 | 107 |
| | Piaci részesedés (%) | 4 | 4 | 4 | 4 |
| | Átlagár | 1 156 | 1 126 | 1 101 | 1 094 |
| Minden más ország | Volumen (tonna) | 86 240 | 85 548 | 93 266 | 93 626 |
| | Index | 100 | 99 | 108 | 109 |
| | Piaci részesedés (%) | 9 | 8 | 9 | 9 |
| | Átlagár | 1 199 | 1 148 | 1 104 | 1 130 |
| Forrás: Surveillance 2 adatbázis. |

(166)

Az Egyiptomból érkező behozatalon kívül csak három másik ország: Malajzia, Kína és Norvégia esetében rendelkezett az onnan érkező behozatal jelentős piaci részesedéssel a figyelembe vett időszakban. A más harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

Behozatal a harmadik országokból

Behozatal a harmadik országokból

Ország

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Malajzia

Volumen (tonna)

98 446

111 373

114 325

102 896

Index

Index

100

100

113

113

116

116

105

105

Piaci részesedés (%)

10

11

11

10

Átlagár

930

941

986

976

Kína

Volumen (tonna)

79 374

58 456

50 177

49 034

Index

Index

100

100

74

74

63

63

62

62

Piaci részesedés (%)

8

6

5

5

Átlagár

1 068

1 058

1 022

1 030

Norvégia

Volumen (tonna)

41 362

43 006

44 289

44 160

Index

Index

100

100

104

104

107

107

107

107

Piaci részesedés (%)

4

4

4

4

Átlagár

1 156

1 126

1 101

1 094

Minden más ország

Volumen (tonna)

86 240

85 548

93 266

93 626

Index

Index

100

100

99

99

108

108

109

109

Piaci részesedés (%)

9

8

9

9

Átlagár

1 199

1 148

1 104

1 130

Forrás: Surveillance 2 adatbázis.

Forrás:

| (167) | A Kínából érkező behozatalra már vonatkoznak dömping- és szubvencióellenes intézkedések, és e behozatal piaci részesedése folyamatosan csökken, ahogyan az importőrök a kínai származású folytonosüvegrostszál termékekről áttérnek a szintén a Jushi csoport által gyártott egyiptomi származásúakra. |
| --- | --- |

(167)

A Kínából érkező behozatalra már vonatkoznak dömping- és szubvencióellenes intézkedések, és e behozatal piaci részesedése folyamatosan csökken, ahogyan az importőrök a kínai származású folytonosüvegrostszál termékekről áttérnek a szintén a Jushi csoport által gyártott egyiptomi származásúakra.

| (168) | A Malajziából érkező behozatal piaci részesedése lényegében állandó volt a figyelembe vett időszak teljes egészében. Malajziában egyetlen üzem működik, amely a NEG japán vállalatcsoport tulajdonában van; ennek a vállalatcsoportnak az Unióban is vannak üzemei. A kérdéses üzem kizárólag vágott szálat exportál az Unióba. A Bizottság összehasonlította egymással a Malajziából érkező és az Unióban gyártott vágott szál árát, és arra a következtetésre jutott, hogy a malajziai importárak a jelek szerint nem kínáltak alá az uniós áraknak. |
| --- | --- |

(168)

A Malajziából érkező behozatal piaci részesedése lényegében állandó volt a figyelembe vett időszak teljes egészében. Malajziában egyetlen üzem működik, amely a NEG japán vállalatcsoport tulajdonában van; ennek a vállalatcsoportnak az Unióban is vannak üzemei. A kérdéses üzem kizárólag vágott szálat exportál az Unióba. A Bizottság összehasonlította egymással a Malajziából érkező és az Unióban gyártott vágott szál árát, és arra a következtetésre jutott, hogy a malajziai importárak a jelek szerint nem kínáltak alá az uniós áraknak.

| (169) | A Norvégiából érkező behozatal a figyelembe vett időszakban lényegében állandó, 4 %-os, tehát alacsony piaci részesedést tudhatott magáénak, és magas árakon érkezik az Unióba. |
| --- | --- |

(169)

A Norvégiából érkező behozatal a figyelembe vett időszakban lényegében állandó, 4 %-os, tehát alacsony piaci részesedést tudhatott magáénak, és magas árakon érkezik az Unióba.

| (170) | A harmadik országokból érkező behozatalok együttes piaci részesedése 9 % körül, lényegében állandó szinten volt a figyelembe vett időszakban. Ezért e más országok egyike sem tudott jelentős hatást gyakorolni az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. |
| --- | --- |

(170)

A harmadik országokból érkező behozatalok együttes piaci részesedése 9 % körül, lényegében állandó szinten volt a figyelembe vett időszakban. Ezért e más országok egyike sem tudott jelentős hatást gyakorolni az uniós gazdasági ágazat teljesítményére.

| (171) | A fenti elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a más országokból érkező behozatal a vizsgálati időszakban nem gyakorolt hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Megállapítható különösen, hogy nincs korreláció az uniós gazdasági ágazat teljesítményének visszaesése és a többi beszerzési forrás lényegében állandó piaci részesedése között. |
| --- | --- |

(171)

A fenti elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a más országokból érkező behozatal a vizsgálati időszakban nem gyakorolt hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Megállapítható különösen, hogy nincs korreláció az uniós gazdasági ágazat teljesítményének visszaesése és a többi beszerzési forrás lényegében állandó piaci részesedése között.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége

Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége

| (172) | A panaszos a következő exportadatokat adta át a Bizottságnak:

  14. táblázat


  Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége | 2016 | 2017 | 2018 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | 49 370 | 44 660 | 38 704 | 46 119 |
| Index | 100 | 90 | 78 | 93 |
| Exportértékesítés az EU-n belüli értékesítés százalékában (%) | 8 | 7 | 6 | 8 |
| Forrás: panaszos. |

(172)

A panaszos a következő exportadatokat adta át a Bizottságnak:

14. táblázat

14. táblázat

Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége

Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége

2016

2017

2018

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

49 370

44 660

38 704

46 119

Index

Index

100

100

90

90

78

78

93

93

Exportértékesítés az EU-n belüli értékesítés százalékában (%)

8

7

6

8

Forrás: panaszos.

Forrás:

| (173) | Az uniós gazdasági ágazat által bonyolított kivitel korlátozott mértékű és viszonylag állandó volt a figyelembe vett időszakban. Mint a fenti táblázatban látható, mértéke a figyelembe vett időszak egyik évében sem haladta meg az összes értékesítés 8 %-át. |
| --- | --- |

(173)

Az uniós gazdasági ágazat által bonyolított kivitel korlátozott mértékű és viszonylag állandó volt a figyelembe vett időszakban. Mint a fenti táblázatban látható, mértéke a figyelembe vett időszak egyik évében sem haladta meg az összes értékesítés 8 %-át.

| (174) | Tekintettel az exportértékesítéseknek az uniós gazdasági ágazat értékesítésein belüli korlátozott súlyára, valamint arra, hogy ezek az exportértékesítések a figyelembe vett időszakban lényegében állandó szinten voltak, a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége nem súlyosbította az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. |
| --- | --- |

(174)

Tekintettel az exportértékesítéseknek az uniós gazdasági ágazat értékesítésein belüli korlátozott súlyára, valamint arra, hogy ezek az exportértékesítések a figyelembe vett időszakban lényegében állandó szinten voltak, a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége nem súlyosbította az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.

5.3.   Következtetés

Következtetés

| (175) | A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az Egyiptomból érkező támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az Egyiptomból érkező támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

| (176) | A Bizottság más olyan tényezőket is azonosított és értékelt, nevezetesen a más harmadik országokból érkező behozatalt és az uniós gazdasági ágazat exporttevékenységét, amelyek potenciálisan súlyosbíthatták az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. Ezekről azonban megállapította, hogy sem külön-külön, sem együttesen nem voltak hatással az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság más olyan tényezőket is azonosított és értékelt, nevezetesen a más harmadik országokból érkező behozatalt és az uniós gazdasági ágazat exporttevékenységét, amelyek potenciálisan súlyosbíthatták az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. Ezekről azonban megállapította, hogy sem külön-külön, sem együttesen nem voltak hatással az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (177) | Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy egyértelműen arra a következtetésre lehet-e jutni, hogy az ügyben a kiegyenlíthető támogatások teljes összegének megfelelő szintű kiegyenlítő intézkedések bevezetése a kárt okozó támogatás megállapítása ellenére nem szolgálja az Unió érdekét. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek elemzése alapján határozta meg, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(177)

Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy egyértelműen arra a következtetésre lehet-e jutni, hogy az ügyben a kiegyenlíthető támogatások teljes összegének megfelelő szintű kiegyenlítő intézkedések bevezetése a kárt okozó támogatás megállapítása ellenére nem szolgálja az Unió érdekét. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek elemzése alapján határozta meg, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (178) | A folytonosüvegrostszál termékek számos felhasználói alkalmazás esetében szolgálnak fontos alapanyagként az Európai Unióban. |
| --- | --- |

(178)

A folytonosüvegrostszál termékek számos felhasználói alkalmazás esetében szolgálnak fontos alapanyagként az Európai Unióban.

| (179) | Elsődlegesen a kompozitágazatban alkalmazzák nyersanyagként, a hőre lágyuló és a hőre keményedő műgyanták erősítése céljából. A folytonosüvegrostszál termékek a végterméktől függően a hőre lágyuló és a hőre keményedő műgyanták gyártási költségének 10–60 %-át teszik ki. Ezeket a műgyantákat az uniós feldolgozóipar széles körben alkalmazza. Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott piaci adatok szerint a műgyanták körülbelül feléből hőre lágyuló műanyagokat állítanak elő. |
| --- | --- |

(179)

Elsődlegesen a kompozitágazatban alkalmazzák nyersanyagként, a hőre lágyuló és a hőre keményedő műgyanták erősítése céljából. A folytonosüvegrostszál termékek a végterméktől függően a hőre lágyuló és a hőre keményedő műgyanták gyártási költségének 10–60 %-át teszik ki. Ezeket a műgyantákat az uniós feldolgozóipar széles körben alkalmazza. Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott piaci adatok szerint a műgyanták körülbelül feléből hőre lágyuló műanyagokat állítanak elő.

| (180) | A folytonosüvegrostszál termékek az üvegrost szöveteknek is fontos nyersanyagát képezik. A folytonosüvegrostszál termékek jelentős hányadát – akár 70 %-át – képviselik az üvegrost szövetek gyártási költségének. A Bizottság megjegyzi, hogy a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó üvegrost szövetek behozatalára vonatkozóan dömping- és szubvencióellenes eljárás van folyamatban (14). Ezekben az eljárásokban egyelőre nem került sor intézkedések bevezetésére. |
| --- | --- |

(180)

A folytonosüvegrostszál termékek az üvegrost szöveteknek is fontos nyersanyagát képezik. A folytonosüvegrostszál termékek jelentős hányadát – akár 70 %-át – képviselik az üvegrost szövetek gyártási költségének. A Bizottság megjegyzi, hogy a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó üvegrost szövetek behozatalára vonatkozóan dömping- és szubvencióellenes eljárás van folyamatban (14). Ezekben az eljárásokban egyelőre nem került sor intézkedések bevezetésére.

14

| (181) | Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott piaci adatok szerint jelenleg az uniós gazdasági ágazat által gyártott folytonosüvegrostszál termékek mintegy 20 %-ából készülnek üvegrost szövetek. Ugyanezek a piaci adatok azonban azt is jelzik, hogy a teljes kínai – és a más országokból érkező – behozatalnak még nagyobb hányada kerül az üvegrost szövetekbe. |
| --- | --- |

(181)

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott piaci adatok szerint jelenleg az uniós gazdasági ágazat által gyártott folytonosüvegrostszál termékek mintegy 20 %-ából készülnek üvegrost szövetek. Ugyanezek a piaci adatok azonban azt is jelzik, hogy a teljes kínai – és a más országokból érkező – behozatalnak még nagyobb hányada kerül az üvegrost szövetekbe.

| (182) | Az uniós gazdasági ágazat érdekének vizsgálata céljából a Bizottság elemezte az uniós gazdasági ágazat helyzetét, amelyről azt állapította meg, hogy a nagyon nagy kapacitáskihasználás miatt az ágazat rövid távon nem volna képes reagálni az erős piaci jelzésekre, valamint a hatályban lévő intézkedésekkel nem érintett lehetséges beszerzési forrásokat. Ezt az elemzést részletesebben a (154), a (170) és a (176) preambulumbekezdés mutatja be. |
| --- | --- |

(182)

Az uniós gazdasági ágazat érdekének vizsgálata céljából a Bizottság elemezte az uniós gazdasági ágazat helyzetét, amelyről azt állapította meg, hogy a nagyon nagy kapacitáskihasználás miatt az ágazat rövid távon nem volna képes reagálni az erős piaci jelzésekre, valamint a hatályban lévő intézkedésekkel nem érintett lehetséges beszerzési forrásokat. Ezt az elemzést részletesebben a (154), a (170) és a (176) preambulumbekezdés mutatja be.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (183) | A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri, és ezt a kárt a folytonosüvegrostszál termékek Egyiptomból érkező behozatala okozza. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri, és ezt a kárt a folytonosüvegrostszál termékek Egyiptomból érkező behozatala okozza.

| (184) | A Bizottság megjegyi, hogy az uniós gazdasági ágazat nagyon nagy kapacitáskihasználás mellett működik, ami korlátozza a termelés további növelését, miközben az Egyiptommal szembeni intézkedések bevezetése lehetővé tehetné az ágazat számára az uniós piac kiszolgálásához szükséges kapacitásbővítést. |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság megjegyi, hogy az uniós gazdasági ágazat nagyon nagy kapacitáskihasználás mellett működik, ami korlátozza a termelés további növelését, miközben az Egyiptommal szembeni intézkedések bevezetése lehetővé tehetné az ágazat számára az uniós piac kiszolgálásához szükséges kapacitásbővítést.

| (185) | Amint azt a Bizottság a folytonosüvegrostszál termékek Kínából érkező behozatalára vonatkozó vizsgálat keretében korábban megállapította, a tisztességtelen behozatallal szemben bevezetett intézkedések lehetővé teszik a gazdasági ágazat számára kapacitásainak növelését. (15) |
| --- | --- |

(185)

Amint azt a Bizottság a folytonosüvegrostszál termékek Kínából érkező behozatalára vonatkozó vizsgálat keretében korábban megállapította, a tisztességtelen behozatallal szemben bevezetett intézkedések lehetővé teszik a gazdasági ágazat számára kapacitásainak növelését. (15)

15

| (186) | Annak megállapítása alapján, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri, és hogy ezt a jelentős kárt a folytonosüvegrostszál termékek Egyiptomból érkező támogatott behozatala okozza, a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése érdekében állna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(186)

Annak megállapítása alapján, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri, és hogy ezt a jelentős kárt a folytonosüvegrostszál termékek Egyiptomból érkező támogatott behozatala okozza, a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése érdekében állna az uniós gazdasági ágazatnak.

6.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (187) | A vizsgálat keretében együttműködést tanúsító importőrök ellenezték az intézkedések bevezetését, mert az lehatárolná a piacra érkező folytonosüvegrostszál termékek forrásainak körét. Emellett felvetették a folytonosüvegrostszál termékek új forrásaival kapcsolatos tanúsítás kérdéskörét is, rámutatva annak komplexitására, valamint arra, hogy egyes vevőik a vámfizetési kötelezettség ellenére is még mindig a kínai behozatalhoz ragaszkodnak, mert az érintett vállalat rendelkezik a termékeik vevői számára szükséges tanúsítvánnyal. |
| --- | --- |

(187)

A vizsgálat keretében együttműködést tanúsító importőrök ellenezték az intézkedések bevezetését, mert az lehatárolná a piacra érkező folytonosüvegrostszál termékek forrásainak körét. Emellett felvetették a folytonosüvegrostszál termékek új forrásaival kapcsolatos tanúsítás kérdéskörét is, rámutatva annak komplexitására, valamint arra, hogy egyes vevőik a vámfizetési kötelezettség ellenére is még mindig a kínai behozatalhoz ragaszkodnak, mert az érintett vállalat rendelkezik a termékeik vevői számára szükséges tanúsítvánnyal.

| (188) | A Bizottság rámutatott arra, hogy az importőrök a hatályban lévő vámok ellenére is importálnak Kínából, márpedig a Kínával szembeni vámok magasabbak, mint az egyiptomi beszerzési forrásokkal szemben bevezetendők. Ezért az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó esetleges vám hatására nem feltétlenül szűnne meg az Unióba érkező behozatal. |
| --- | --- |

(188)

A Bizottság rámutatott arra, hogy az importőrök a hatályban lévő vámok ellenére is importálnak Kínából, márpedig a Kínával szembeni vámok magasabbak, mint az egyiptomi beszerzési forrásokkal szemben bevezetendők. Ezért az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó esetleges vám hatására nem feltétlenül szűnne meg az Unióba érkező behozatal.

| (189) | A folytonosüvegrostszál termékek beszerzési forrásával kapcsolatos tanúsítás valóban problémát jelent a folytonosüvegrostszál termékek egyes felhasználói számára, de számos ágazatban nincs szükség tanúsításra, ahol pedig igen, ott az látható, hogy a behozatal a vámfizetési kötelezettség ellenére is folytatódik. A tanúsított behozatalra kivetett vámok természetesen növelik a költségeket, de az ügy kapcsán nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ez a költségnövekedés ne volna áthárítható a végső vevőre, amely saját maga kérte az adott beszállító folytonosüvegrostszál termékeit. |
| --- | --- |

(189)

A folytonosüvegrostszál termékek beszerzési forrásával kapcsolatos tanúsítás valóban problémát jelent a folytonosüvegrostszál termékek egyes felhasználói számára, de számos ágazatban nincs szükség tanúsításra, ahol pedig igen, ott az látható, hogy a behozatal a vámfizetési kötelezettség ellenére is folytatódik. A tanúsított behozatalra kivetett vámok természetesen növelik a költségeket, de az ügy kapcsán nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ez a költségnövekedés ne volna áthárítható a végső vevőre, amely saját maga kérte az adott beszállító folytonosüvegrostszál termékeit.

| (190) | A Bizottság ellátogatott két olyan folytonosüvegrostszáltermék-importőrhöz, amelyek világszerte különböző forrásokból importáltak, majd feldolgozás nélkül továbbértékesítették a terméket. Az egyik ilyen importőr üzleti tevékenységén belül a folytonosüvegrostszál termékek rendkívül csekély (1 %-nál kisebb) részarányt képviseltek, ezért a szóban forgó importőr tevékenysége szempontjából az Egyiptomból érkező behozatalra kivetendő vámok hatása elhanyagolható lenne. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság ellátogatott két olyan folytonosüvegrostszáltermék-importőrhöz, amelyek világszerte különböző forrásokból importáltak, majd feldolgozás nélkül továbbértékesítették a terméket. Az egyik ilyen importőr üzleti tevékenységén belül a folytonosüvegrostszál termékek rendkívül csekély (1 %-nál kisebb) részarányt képviseltek, ezért a szóban forgó importőr tevékenysége szempontjából az Egyiptomból érkező behozatalra kivetendő vámok hatása elhanyagolható lenne.

| (191) | A másik importőr üzleti tevékenységén belül a folytonosüvegrostszál termékek jóval nagyobb részarányt képviseltek, és nagyon alacsony haszonkulcsot eredményeztek. Ezen importőr esetében a nagyon alacsony haszonkulcs miatt az árnövekedés veszteséget idézhet elő, ha az árnövekedést az adott importőr nem tudja áthárítani a vevőire. Ennek az importőrnek azonban ugyanezzel a problémával kellett szembenéznie akkor is, amikor a Bizottság bevezette a Kínából érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó, magasabb vámot. |
| --- | --- |

(191)

A másik importőr üzleti tevékenységén belül a folytonosüvegrostszál termékek jóval nagyobb részarányt képviseltek, és nagyon alacsony haszonkulcsot eredményeztek. Ezen importőr esetében a nagyon alacsony haszonkulcs miatt az árnövekedés veszteséget idézhet elő, ha az árnövekedést az adott importőr nem tudja áthárítani a vevőire. Ennek az importőrnek azonban ugyanezzel a problémával kellett szembenéznie akkor is, amikor a Bizottság bevezette a Kínából érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó, magasabb vámot.

| (192) | A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a vámok kivetése az abból fakadó költségnövekedés miatt az importőröknek nem állna érdekében. |
| --- | --- |

(192)

A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a vámok kivetése az abból fakadó költségnövekedés miatt az importőröknek nem állna érdekében.

6.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (193) | A vizsgálat keretében több érdekelt fél jelentkezett és ismertette álláspontját a felhasználóknak az intézkedések bevezetéséhez fűződő érdekével kapcsolatban, a legtöbb esetben sablonlevél formájában, állításait bizonyítékokkal nem támasztva alá. |
| --- | --- |

(193)

A vizsgálat keretében több érdekelt fél jelentkezett és ismertette álláspontját a felhasználóknak az intézkedések bevezetéséhez fűződő érdekével kapcsolatban, a legtöbb esetben sablonlevél formájában, állításait bizonyítékokkal nem támasztva alá.

| (194) | Egyes érdekelt felek olyan sablonlevelet küldtek, amely az intézkedések mellett foglalt állást annak érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazat megtarthassa beszállítói pozícióit, míg más felek olyan sablonlevéllel jelentkeztek, amely a költségek alacsony szinten tartása érdekében az intézkedések ellen emelt szót. E sablonlevelek vizsgálata azt mutatta, hogy részben a folytonosüvegrostszál termékek uniós forgalmazóitól, részben pedig az uniós gazdasági ágazat beszállítóitól érkeztek. |
| --- | --- |

(194)

Egyes érdekelt felek olyan sablonlevelet küldtek, amely az intézkedések mellett foglalt állást annak érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazat megtarthassa beszállítói pozícióit, míg más felek olyan sablonlevéllel jelentkeztek, amely a költségek alacsony szinten tartása érdekében az intézkedések ellen emelt szót. E sablonlevelek vizsgálata azt mutatta, hogy részben a folytonosüvegrostszál termékek uniós forgalmazóitól, részben pedig az uniós gazdasági ágazat beszállítóitól érkeztek.

| (195) | A Bizottság azonban a folytonosüvegrostszál termékek uniós felhasználóitól is kapott beadványt, amelyben azok ismertették álláspontjukat a vizsgálattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(195)

A Bizottság azonban a folytonosüvegrostszál termékek uniós felhasználóitól is kapott beadványt, amelyben azok ismertették álláspontjukat a vizsgálattal kapcsolatban.

| (196) | Egy felhasználói csoport, amelynek tagjai – féltve kereskedelmi kapcsolataikat az esetleges kedvezőtlen következményektől – névtelenek kívántak maradni, meghallgatáson vett részt a Bizottság előtt, és beadványában amellett foglalt állást, hogy az intézkedések nem szolgálnák az uniós gazdasági ágazat érdekét. |
| --- | --- |

(196)

Egy felhasználói csoport, amelynek tagjai – féltve kereskedelmi kapcsolataikat az esetleges kedvezőtlen következményektől – névtelenek kívántak maradni, meghallgatáson vett részt a Bizottság előtt, és beadványában amellett foglalt állást, hogy az intézkedések nem szolgálnák az uniós gazdasági ágazat érdekét.

| (197) | A Bizottság a felhasználóknál tett ellenőrző látogatások alkalmával nyugtázta az egyes gyárakban előállított egyes folytonosüvegrostszál termékek tanúsításának kérdését, valamint a felhasználók azon tájékoztatását, hogy egyes esetekben a felhasználók kötelesek egy adott gyár egy adott folytonosüvegrostszál termékét alkalmazni, függetlenül attól, hogy vannak-e hatályban vámok, vagy nincsenek. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság a felhasználóknál tett ellenőrző látogatások alkalmával nyugtázta az egyes gyárakban előállított egyes folytonosüvegrostszál termékek tanúsításának kérdését, valamint a felhasználók azon tájékoztatását, hogy egyes esetekben a felhasználók kötelesek egy adott gyár egy adott folytonosüvegrostszál termékét alkalmazni, függetlenül attól, hogy vannak-e hatályban vámok, vagy nincsenek.

| (198) | Az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó vámok kivetése nyomán az várható, hogy annál a felhasználónál, amely köteles egyiptomi folytonosüvegrostszál termékeket alkalmazni termékeiben, költségnövekedés következik be, és ezt nem feltétlenül lesz képes áthárítani vevőire. |
| --- | --- |

(198)

Az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó vámok kivetése nyomán az várható, hogy annál a felhasználónál, amely köteles egyiptomi folytonosüvegrostszál termékeket alkalmazni termékeiben, költségnövekedés következik be, és ezt nem feltétlenül lesz képes áthárítani vevőire.

| (199) | A névtelenséget kérő felhasználók csoportja felhívta a figyelmet arra, hogy az üvegrost fontos, minőségi szempontból kritikus alapanyag, és a jelenlegi minőségügyi rendszerek – például a hőre lágyuló gépjárműipari műanyagok területén – a jóváhagyási eljárás megismétlését követelik meg abban az esetben, ha a felhasználó beszállítót vált. |
| --- | --- |

(199)

A névtelenséget kérő felhasználók csoportja felhívta a figyelmet arra, hogy az üvegrost fontos, minőségi szempontból kritikus alapanyag, és a jelenlegi minőségügyi rendszerek – például a hőre lágyuló gépjárműipari műanyagok területén – a jóváhagyási eljárás megismétlését követelik meg abban az esetben, ha a felhasználó beszállítót vált.

| (200) | Ugyanez a csoport arra is rámutatott, hogy még azok a felhasználók is, amelyek különböző forrásokból szerzik be alapanyagaikat, egy-egy vegyületet mindig ugyanattól a beszállítótól vásárolnak meg. |
| --- | --- |

(200)

Ugyanez a csoport arra is rámutatott, hogy még azok a felhasználók is, amelyek különböző forrásokból szerzik be alapanyagaikat, egy-egy vegyületet mindig ugyanattól a beszállítótól vásárolnak meg.

| (201) | A másféle hőre lágyuló műanyagokat gyártó felhasználók vevői kevésbé érzékenyek a nyersanyag forrására, hiszen ebben az esetben a folytonosüvegrostszál termék gyantával keverve jelenik meg, és csupán erősíti a hőre lágyuló műanyagot, nem pedig lényegében változatlan formában őrződik meg benne, mint az üvegrost szövetekben. |
| --- | --- |

(201)

A másféle hőre lágyuló műanyagokat gyártó felhasználók vevői kevésbé érzékenyek a nyersanyag forrására, hiszen ebben az esetben a folytonosüvegrostszál termék gyantával keverve jelenik meg, és csupán erősíti a hőre lágyuló műanyagot, nem pedig lényegében változatlan formában őrződik meg benne, mint az üvegrost szövetekben.

| (202) | Bár a folytonosüvegrostszál termékek akár 60 %-ot is képviselhetnek a gyártási költségen belül, könnyen beszerezhetők Malajziából vagy Norvégiából olyan folytonosüvegrostszál termékek, amelyekre nem vonatkoznak intézkedések. Mindazonáltal a várható költségnövekedés miatt a helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzött vállalat ellenezte az intézkedések bevezetését. Minden olyan felhasználó, amely hőre lágyuló műanyagok gyártásával foglalkozik, és véleményt nyilvánított, az intézkedések bevezetésével szemben foglalt állást. |
| --- | --- |

(202)

Bár a folytonosüvegrostszál termékek akár 60 %-ot is képviselhetnek a gyártási költségen belül, könnyen beszerezhetők Malajziából vagy Norvégiából olyan folytonosüvegrostszál termékek, amelyekre nem vonatkoznak intézkedések. Mindazonáltal a várható költségnövekedés miatt a helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzött vállalat ellenezte az intézkedések bevezetését. Minden olyan felhasználó, amely hőre lágyuló műanyagok gyártásával foglalkozik, és véleményt nyilvánított, az intézkedések bevezetésével szemben foglalt állást.

| (203) | Az üvegrost szövetek gyártásával foglalkozó felhasználók merőben más helyzetben vannak, hiszen a folytonosüvegrostszál termékek az üvegrost szövetek nyersanyagai. A Bizottság ellenőrző látogatást tett egy olyan, a vizsgálat keretében névtelenséget kérő vállalatnál, amely folytonosüvegrostszál termékek felhasználásával üvegrost szöveteket gyárt. Ez a vállalat ellenezte az intézkedéseket, mert amikor a Bizottság a Kínából érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vámot vezetett be, nyersanyagárai 10 %-kal megnőttek, és ezt a növekedést nem volt képes áthárítani a vevőire. |
| --- | --- |

(203)

Az üvegrost szövetek gyártásával foglalkozó felhasználók merőben más helyzetben vannak, hiszen a folytonosüvegrostszál termékek az üvegrost szövetek nyersanyagai. A Bizottság ellenőrző látogatást tett egy olyan, a vizsgálat keretében névtelenséget kérő vállalatnál, amely folytonosüvegrostszál termékek felhasználásával üvegrost szöveteket gyárt. Ez a vállalat ellenezte az intézkedéseket, mert amikor a Bizottság a Kínából érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vámot vezetett be, nyersanyagárai 10 %-kal megnőttek, és ezt a növekedést nem volt képes áthárítani a vevőire.

| (204) | Négy olyan vállalat, amely üvegrost szövetek gyártásával foglalkozik, az intézkedések bevezetésével szemben foglalt állást. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a mintában szereplő uniós folytonosüvegrostszáltermék-gyártók egyike, az Owens Corning olyan integrált gyártó, amely üvegrost szöveteket is gyárt az Unióban. Ez a vállalatcsoport mind a folytonosüvegrostszál termékek, mind pedig az üvegrost szövetek esetében támogatja az Egyiptomból érkező behozatallal szembeni intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

(204)

Négy olyan vállalat, amely üvegrost szövetek gyártásával foglalkozik, az intézkedések bevezetésével szemben foglalt állást. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a mintában szereplő uniós folytonosüvegrostszáltermék-gyártók egyike, az Owens Corning olyan integrált gyártó, amely üvegrost szöveteket is gyárt az Unióban. Ez a vállalatcsoport mind a folytonosüvegrostszál termékek, mind pedig az üvegrost szövetek esetében támogatja az Egyiptomból érkező behozatallal szembeni intézkedések bevezetését.

| (205) | A Bizottság két további üvegrostszövet-gyártótól olyan beadványt kapott, amelyben azok – a teljes európai értéklánc megőrzése, valamint a K+F ösztönzése érdekében – az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékekkel szembeni intézkedések bevezetése mellett foglaltak állást. |
| --- | --- |

(205)

A Bizottság két további üvegrostszövet-gyártótól olyan beadványt kapott, amelyben azok – a teljes európai értéklánc megőrzése, valamint a K+F ösztönzése érdekében – az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékekkel szembeni intézkedések bevezetése mellett foglaltak állást.

| (206) | A felhasználók szempontjából tehát az a következtetés fogalmazható meg, hogy mivel a folytonosüvegrostszál termékek a végtermék fő nyersanyagát képezik, az intézkedések a felhasználóknál jelentkező költségnövekedés miatt nem szolgálnák a felhasználók érdekeit. Az intézkedések azonban az érdekében állnának azoknak az integrált vállalatcsoportoknak, amelyek saját gyártású folytonosüvegrostszál termékeket használnak fel. |
| --- | --- |

(206)

A felhasználók szempontjából tehát az a következtetés fogalmazható meg, hogy mivel a folytonosüvegrostszál termékek a végtermék fő nyersanyagát képezik, az intézkedések a felhasználóknál jelentkező költségnövekedés miatt nem szolgálnák a felhasználók érdekeit. Az intézkedések azonban az érdekében állnának azoknak az integrált vállalatcsoportoknak, amelyek saját gyártású folytonosüvegrostszál termékeket használnak fel.

| (207) | Mindent mérlegre téve, figyelemmel az intézkedések hatálya alá nem tartozó alternatív beszerzési források létezésére, arra, hogy egy integrált felhasználó az intézkedések mellett foglalt állást, valamint arra, hogy nincs olyan bizonyíték, amely egyértelműen arra utalna, hogy az Egyiptomból érkező behozatallal szemben bevezetendő intézkedések miatti többletköltségeket a felhasználók ne tudnák átvállalni, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználókat érő kedvezőtlen hatások ellenére nem jelenthető ki egyértelműen, hogy az Uniónak nem áll érdekében az intézkedések alkalmazása. |
| --- | --- |

(207)

Mindent mérlegre téve, figyelemmel az intézkedések hatálya alá nem tartozó alternatív beszerzési források létezésére, arra, hogy egy integrált felhasználó az intézkedések mellett foglalt állást, valamint arra, hogy nincs olyan bizonyíték, amely egyértelműen arra utalna, hogy az Egyiptomból érkező behozatallal szemben bevezetendő intézkedések miatti többletköltségeket a felhasználók ne tudnák átvállalni, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználókat érő kedvezőtlen hatások ellenére nem jelenthető ki egyértelműen, hogy az Uniónak nem áll érdekében az intézkedések alkalmazása.

6.4.   A támogatások kereskedelemtorzító hatásai, a tényleges verseny helyreállítása

A támogatások kereskedelemtorzító hatásai, a tényleges verseny helyreállítása

| (208) | Az alaprendelet 31. cikkének (1) bekezdése értelmében különös figyelmet kell fordítani a kárt okozó támogatásnyújtás kereskedelemtorzító hatásai felszámolásának és a tényleges verseny helyreállításának szükségességére. |
| --- | --- |

(208)

Az alaprendelet 31. cikkének (1) bekezdése értelmében különös figyelmet kell fordítani a kárt okozó támogatásnyújtás kereskedelemtorzító hatásai felszámolásának és a tényleges verseny helyreállításának szükségességére.

| (209) | A vizsgálat keretében megállapítást nyert, hogy a Jushi Egypt mesterségesen alacsony árakon jelentős mennyiségekben értékesít támogatott folytonosüvegrostszál termékeket az uniós piacon. Ha ez a helyzet folytatódik, a Jushi Egypt meg fogja tartani tisztességtelen versenyelőnyét, és tovább rontja az uniós gazdasági ágazat már most is ingatag helyzetét. Ennek következtében a támogatott egyiptomi behozatal kereskedelemtorzító hatásai idővel fokozódni fognak, és továbbra sem teszik lehetővé az uniós gazdasági ágazat egyenlő versenyfeltételek melletti működését. |
| --- | --- |

(209)

A vizsgálat keretében megállapítást nyert, hogy a Jushi Egypt mesterségesen alacsony árakon jelentős mennyiségekben értékesít támogatott folytonosüvegrostszál termékeket az uniós piacon. Ha ez a helyzet folytatódik, a Jushi Egypt meg fogja tartani tisztességtelen versenyelőnyét, és tovább rontja az uniós gazdasági ágazat már most is ingatag helyzetét. Ennek következtében a támogatott egyiptomi behozatal kereskedelemtorzító hatásai idővel fokozódni fognak, és továbbra sem teszik lehetővé az uniós gazdasági ágazat egyenlő versenyfeltételek melletti működését.

6.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (210) | Az intézkedések egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálják. Korlátozott mértékben jelentkeznek kedvezőtlen hatások az importőröknél és a felhasználóknál, különösen pedig az üvegrostszövet-gyártóknál, amelyek a leginkább kiszolgáltatott helyzetben vannak, mert termelési költségeiken belül nagy részarányt képviselnek a folytonosüvegrostszál termékek. |
| --- | --- |

(210)

Az intézkedések egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálják. Korlátozott mértékben jelentkeznek kedvezőtlen hatások az importőröknél és a felhasználóknál, különösen pedig az üvegrostszövet-gyártóknál, amelyek a leginkább kiszolgáltatott helyzetben vannak, mert termelési költségeiken belül nagy részarányt képviselnek a folytonosüvegrostszál termékek.

| (211) | A Bizottság azonban felhívja a figyelmet arra, hogy a folytonosüvegrostszál termékek más, az intézkedések hatályán kívül eső forrásokból is beszerezhetők. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az uniós gazdasági ágazat az elmúlt években kiterjedt innovációt folytatott, valamint hogy az uniós gyártók együttműködnek a felhasználóikkal annak érdekében, hogy az igényeiknek és elvárásaiknak megfelelő terméket tudják előállítani. Ezt az innovációt a kár folytatódása veszélybe sodorná. |
| --- | --- |

(211)

A Bizottság azonban felhívja a figyelmet arra, hogy a folytonosüvegrostszál termékek más, az intézkedések hatályán kívül eső forrásokból is beszerezhetők. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az uniós gazdasági ágazat az elmúlt években kiterjedt innovációt folytatott, valamint hogy az uniós gyártók együttműködnek a felhasználóikkal annak érdekében, hogy az igényeiknek és elvárásaiknak megfelelő terméket tudják előállítani. Ezt az innovációt a kár folytatódása veszélybe sodorná.

| (212) | A Bizottság tudomásul vette a tanúsítási és jóváhagyási eljárásokkal kapcsolatos észrevételeket, azonban rá kíván mutatni arra, hogy az intézkedések bevezetésének az a célja, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen valamennyi gazdasági szereplő számára, ennélfogva a felhasználóknak továbbra is lesz lehetőségük arra, hogy a tisztességes piaci ár megfizetése mellett behozzák a tanúsított vagy jóváhagyott egyiptomi folytonosüvegrostszál termékeket. |
| --- | --- |

(212)

A Bizottság tudomásul vette a tanúsítási és jóváhagyási eljárásokkal kapcsolatos észrevételeket, azonban rá kíván mutatni arra, hogy az intézkedések bevezetésének az a célja, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen valamennyi gazdasági szereplő számára, ennélfogva a felhasználóknak továbbra is lesz lehetőségük arra, hogy a tisztességes piaci ár megfizetése mellett behozzák a tanúsított vagy jóváhagyott egyiptomi folytonosüvegrostszál termékeket.

| (213) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a kiegyenlíthető támogatások teljes összegének megfelelő szintű kiegyenlítő intézkedéseknek az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára történő bevezetése ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(213)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a kiegyenlíthető támogatások teljes összegének megfelelő szintű kiegyenlítő intézkedéseknek az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára történő bevezetése ne szolgálná az Unió érdekét.

7.   IDEIGLENES KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

| (214) | A Bizottságnak a támogatással, a jelentős kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban ideiglenes kiegyenlítő vámot kell kivetni az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára. |
| --- | --- |

(214)

A Bizottságnak a támogatással, a jelentős kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban ideiglenes kiegyenlítő vámot kell kivetni az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára.

7.1.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (215) | Az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglalt szabályoknak megfelelően kell az ideiglenes intézkedéseket bevezetni, amelyek szerint az ideiglenes kiegyenlítő vám összegének meg kell egyeznie a kiegyenlíthető támogatások előzetesen megállapított teljes összegével. |
| --- | --- |

(215)

Az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglalt szabályoknak megfelelően kell az ideiglenes intézkedéseket bevezetni, amelyek szerint az ideiglenes kiegyenlítő vám összegének meg kell egyeznie a kiegyenlíthető támogatások előzetesen megállapított teljes összegével.

| (216) | A fentiek alapján az ideiglenes kiegyenlítő vám vámtételei a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  15. táblázat


  Ideiglenes vámtételek







  Vállalat | Ideiglenes kiegyenlítő vám |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % |
| Minden más vállalat | 8,7 % |

(216)

A fentiek alapján az ideiglenes kiegyenlítő vám vámtételei a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

15. táblázat

15. táblázat

Ideiglenes vámtételek

Ideiglenes vámtételek

Vállalat

Ideiglenes kiegyenlítő vám

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

Minden más vállalat

8,7 %

| (217) | Az e rendeletben a meghatározott vállalat esetében megállapított egyedi kiegyenlítő vámtétel e vizsgálat ténymegállapításain alapul. Ennek megfelelően ez a vámtétel az e vizsgálat során az egyetlen exportáló gyártó tekintetében feltárt helyzetet tükrözi. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalany által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. |
| --- | --- |

(217)

Az e rendeletben a meghatározott vállalat esetében megállapított egyedi kiegyenlítő vámtétel e vizsgálat ténymegállapításain alapul. Ennek megfelelően ez a vámtétel az e vizsgálat során az egyetlen exportáló gyártó tekintetében feltárt helyzetet tükrözi. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalany által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak.

| (218) | Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. Esetükben az egyedi kiegyenlítő vámtétel nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(218)

Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. Esetükben az egyedi kiegyenlítő vámtétel nem alkalmazható.

| (219) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi kiegyenlítő vámtétel a kérelme alapján alkalmazható. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (16) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(219)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi kiegyenlítő vámtétel a kérelme alapján alkalmazható. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (16) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

16

Európai Unió Hivatalos Lapjában

8.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (220) | A (9) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság a folytonosüvegrostszál termékek behozatalaira a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet kihirdetésével az alaprendelet 24. cikkének (5a) bekezdése alapján az előzetes tájékoztatási időszak vonatkozásában nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be. |
| --- | --- |

(220)

A (9) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság a folytonosüvegrostszál termékek behozatalaira a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet kihirdetésével az alaprendelet 24. cikkének (5a) bekezdése alapján az előzetes tájékoztatási időszak vonatkozásában nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be.

| (221) | A nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet értelmében a nyilvántartásbavételi kötelezettség csak a háromhetes előzetes tájékoztatási időszakra terjedt ki. E rendelet hatálybalépésekor a nyilvántartásba vétel megszűnik. |
| --- | --- |

(221)

A nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet értelmében a nyilvántartásbavételi kötelezettség csak a háromhetes előzetes tájékoztatási időszakra terjedt ki. E rendelet hatálybalépésekor a nyilvántartásba vétel megszűnik.

| (222) | Az eljárás e szakaszában nem született döntés a szubvencióellenes intézkedések esetleges visszaható hatályú alkalmazásáról. Ebben a kérdésben a Bizottság az eljárás végleges szakaszában dönt. |
| --- | --- |

(222)

Az eljárás e szakaszában nem született döntés a szubvencióellenes intézkedések esetleges visszaható hatályú alkalmazásáról. Ebben a kérdésben a Bizottság az eljárás végleges szakaszában dönt.

9.   TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

| (223) | A Bizottság az alaprendelet 29a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. |
| --- | --- |

(223)

A Bizottság az alaprendelet 29a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette.

| (224) | Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

(224)

Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

| (225) | A Bizottsághoz a Jushi Egypttől érkeztek észrevételek. Ezek az észrevételek azonban nem a számítás pontosságára vonatkoztak. Ezért az ideiglenes kiegyenlítő vám változatlan marad. |
| --- | --- |

(225)

A Bizottsághoz a Jushi Egypttől érkeztek észrevételek. Ezek az észrevételek azonban nem a számítás pontosságára vonatkoztak. Ezért az ideiglenes kiegyenlítő vám változatlan marad.

10.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (226) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy a megadott határidőn belül kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(226)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy a megadott határidőn belül kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (227) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók, |
| --- | --- |

(227)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes kiegyenlítő vámot vet ki az Egyiptomból származó, jelenleg a 7019 11 00, ex 7019 12 00 és 7019 31 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 7019120022, 7019120025, 7019120026 és 7019120039) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: a legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegrostszál; az üvegrost előfonat, kivéve azokat a bevonattal ellátott impregnált üvegrost előfonatokat, amelyek izzítási vesztesége (az ISO 1887 szabvány szerint meghatározva) 3 %-nál nagyobb; valamint az üvegrostszálból készült szövedék, kivéve az üveggyapotból készült szövedéket.

(2)   Az alábbi vállalatok által előállított, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes kiegyenlítő vám vámtétele a következő:

| Vállalat | Ideiglenes kiegyenlítő vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % | C540 |
| Minden más vállalat | 8,7 % | C999 |

Vállalat

Ideiglenes kiegyenlítő vám

TARIC-kiegészítő kód

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

C540

Minden más vállalat

8,7 %

C999

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek az e rendeletre vonatkozó írásbeli észrevételeiket az e rendelet hatálybalépésétől számított 15 naptári napon belül nyújthatják be a Bizottságnak.

(2)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a Bizottság előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be.

(3)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az e határidőn túl benyújtott kérelmeket, és e kérelmek elfogadásáról az adott eset körülményeinek megfelelően határozhat.

3. cikk

(1)   A vámhatóságok a behozataloknak az (EU) 2020/199 végrehajtási rendelet 1. cikkében elrendelt nyilvántartásba vételét megszüntetik.

(2)   Az azon termékek tekintetében gyűjtött adatokat, amelyek legfeljebb 3 héttel e rendelet hatálybalépését megelőzően léptek be felhasználás céljából az Unió területére, az esetleges végleges intézkedések hatálybalépéséig vagy ezen eljárás megszüntetéséig meg kell őrizni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

1

(2)  
  HL C 192., 2019.6.7., 30. o.

2

(3)  
  HL C 151., 2019.5.3., 4. o.

3

(4)  
  HL C 48., 2020.2.12., 18. o.

4

(5)  A Bizottság (EU) 2020/199 végrehajtási rendelete (2020. február 13.) az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 42., 2020.2.14., 10. o.).

5

(6)  Az „A” jelű vállalat azért kívánt névtelen maradni, mert jelentős kockázatát látta annak, hogy kereskedelmi megtorló intézkedések áldozata lehet abban az esetben, ha egyes gyártók úgy ítélik meg, hogy eljárása ellentétes az érdekeikkel.

6

(7)  Lásd az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének 35. sz. rendeletét, 2003.2.15.

7

(8)  Az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének 2015. évi 330. sz. rendelete a Szuezi-csatornai Gazdasági Övezet létrehozásáról, 2015. augusztus 19.

8

(9)  Egyiptom 2016-ban az „általános forgalmi adó” helyett vezette be a héát. Bár a két adónem között vannak bizonyos különbségek, mindkettő lehetőséget adott a gyártóknak a korábban befizetett adó levonására, és ily módon a levonható összegek – különösen az exportorientált vállalatoknál – felhalmozódhattak, ha a befizetett adó meghaladta a vevőktől beszedett adót.

9

(10)  2016. évi 67. sz. törvény, 22. cikk.

10

(11)  A 2016-tól 2018-ig tartó időszak éves beszámolóiban a héával, illetve a közvetett adókkal kapcsolatos követelésként feltüntetett tételek többsége a 2016 júliusáig hatályos 10 %-os általános forgalmi adó melletti külföldi beszerzésekhez kötődik.

11

(12)  Több nemzetközi adóügyi kiadvány is megerősíti, hogy Egyiptomban az előzetesen befizetett héát rendkívül nehéz visszakapni (LINK). A Világbank „Doing Business in Egypt 2020” („Üzleti tevékenység Egyiptomban, 2020”) című kiadványa adóügyi szempontból 190 ország közül a 156. helyen rangsorolja Egyiptomot.

12

(13)  Az Unió vámterületére behozott, „felügyelet” vagy nyomon követés tárgyát képező egyedi termékek adatbázisa, amelyet az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság működtet.

13

(14)  Dömpingellenes eljárás (HL C 68., 2019.2.21., 29. o.); szubvencióellenes eljárás (HL C 167., 2019.5.16., 11. o.).

14

(15)  A Bizottság (EU) 2017/724 rendelete (HL L 107., 2017.4.25., 4. o.), (149) preambulumbekezdés.

15

(16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

16

---

HATÁROZATOK

| 2020.3.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.3.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/41

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2020/380 HATÁROZATA

(2020. február 18.)

a beszerzési szabályok meghatározásáról szóló (EU) 2016/245 határozat módosításáról (EKB/2020/10)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IGAZGATÓSÁGA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 11.6. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2004. február 19-i EKB/2004/2 határozatra (1) és különösen annak 19. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió ítélkezési gyakorlatának és jogalkotásának fejleményeire tekintettel, valamint az egyértelműség érdekében tovább kell finomítani vagy felül kell vizsgálni az (EU) 2016/245 európai központi banki határozatban (EKB/2016/2) (2) foglalt egyes szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió ítélkezési gyakorlatának és jogalkotásának fejleményeire tekintettel, valamint az egyértelműség érdekében tovább kell finomítani vagy felül kell vizsgálni az (EU) 2016/245 európai központi banki határozatban (EKB/2016/2) (2) foglalt egyes szabályokat.

| (2) | Az Európai Központi Bank (EKB) biztosítja, hogy megfelelő intézkedésekre kerül sor annak érdekében, hogy az EKB etikai keretrendszerével (3) összhangban hatékonyan megelőzzék, azonosítsák és orvosolják a személyzet tagjainál a beszerzési eljárások során felmerülő összeférhetetlenséget, a versenytorzulás elkerülése és az ajánlattevők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Központi Bank (EKB) biztosítja, hogy megfelelő intézkedésekre kerül sor annak érdekében, hogy az EKB etikai keretrendszerével (3) összhangban hatékonyan megelőzzék, azonosítsák és orvosolják a személyzet tagjainál a beszerzési eljárások során felmerülő összeférhetetlenséget, a versenytorzulás elkerülése és az ajánlattevők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében.

| (3) | A 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) a közbeszerzési eljárások tekintetében meghatározott értékhatárokat módosította az (EU) 2017/2365 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) és az (EU) 2019/1828 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6). Bár a 2014/24/EU irányelv nem alkalmazandó rá, az EKB ugyanazokat az értékhatárokat szándékozza alkalmazni beszerzési eljárásaira. |
| --- | --- |

(3)

A 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) a közbeszerzési eljárások tekintetében meghatározott értékhatárokat módosította az (EU) 2017/2365 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) és az (EU) 2019/1828 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6). Bár a 2014/24/EU irányelv nem alkalmazandó rá, az EKB ugyanazokat az értékhatárokat szándékozza alkalmazni beszerzési eljárásaira.

| (4) | Az EKB-nak szándékában áll továbbá ugyanazon koncessziós értékhatárt alkalmazni, mint amely a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) került meghatározásra. |
| --- | --- |

(4)

Az EKB-nak szándékában áll továbbá ugyanazon koncessziós értékhatárt alkalmazni, mint amely a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) került meghatározásra.

| (5) | Ezért az (EU) 2016/245 határozatot (EKB/2016/2) megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezért az (EU) 2016/245 határozatot (EKB/2016/2) megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítások

Az (EU) 2016/245 határozat (EKB/2016/2) a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1. cikk 8. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „8. | »dinamikus beszerzési rendszer«: az a teljes mértékben elektronikus folyamat, amely olyan gyakran használt eredmények megvásárlására szolgál, amelyek jellemzői – a piacon általában rendelkezésre álló formában – megfelelnek az EKB által meghatározott követelményeknek;” |
| --- | --- | --- |

(1)

Az 1. cikk 8. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„8.

»dinamikus beszerzési rendszer«: az a teljes mértékben elektronikus folyamat, amely olyan gyakran használt eredmények megvásárlására szolgál, amelyek jellemzői – a piacon általában rendelkezésre álló formában – megfelelnek az EKB által meghatározott követelményeknek;”

| (2) | A 2. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | A h) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „h) | kutatási és fejlesztési szolgáltatások, kivéve, ha a szolgáltatásokból származó haszon kizárólag az EKB-nál jelentkezik a szolgáltatásnak a saját számára való felhasználása során, és a szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az EKB fizeti meg;” |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

A 2. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

A h) pont helyébe a következő szöveg lép:

„h)

kutatási és fejlesztési szolgáltatások, kivéve, ha a szolgáltatásokból származó haszon kizárólag az EKB-nál jelentkezik a szolgáltatásnak a saját számára való felhasználása során, és a szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az EKB fizeti meg;”

| b) | A j) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „j) | az EKB i. tagállam vagy harmadik ország bírósága, törvényszéke vagy hatósága, illetve nemzetközi bíróság, törvényszék, illetve más intézmény előtt lefolytatott igazságszolgáltatási eljárásban vagy ii. választott bírósági eljárásban vagy ilyen eljárás előkészítése során történő jogi képviseletére vonatkozó szerződések, valamint közjegyzők, vagyonkezelők és bírósági tisztviselők kizárólagos szolgáltatásaira vonatkozó szerződések;” |
| --- | --- | --- |

b)

A j) pont helyébe a következő szöveg lép:

„j)

az EKB i. tagállam vagy harmadik ország bírósága, törvényszéke vagy hatósága, illetve nemzetközi bíróság, törvényszék, illetve más intézmény előtt lefolytatott igazságszolgáltatási eljárásban vagy ii. választott bírósági eljárásban vagy ilyen eljárás előkészítése során történő jogi képviseletére vonatkozó szerződések, valamint közjegyzők, vagyonkezelők és bírósági tisztviselők kizárólagos szolgáltatásaira vonatkozó szerződések;”

| (3) | A 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A következő értékhatárok alkalmazandók:






  a) | árubeszerzésre irányuló szerződések és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében: a 2014/24/EU irányelv 4. cikkének c) pontjában meghatározott, az ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó értékhatár; |
| --- | --- | --- |

(3)

A 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A következő értékhatárok alkalmazandók:

a)

árubeszerzésre irányuló szerződések és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében: a 2014/24/EU irányelv 4. cikkének c) pontjában meghatározott, az ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó értékhatár;

| b) | építési beruházásra irányuló szerződések esetében: a 2014/24/EU irányelv 4. cikkének a) pontjában meghatározott, az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó értékhatár; |
| --- | --- |

b)

építési beruházásra irányuló szerződések esetében: a 2014/24/EU irányelv 4. cikkének a) pontjában meghatározott, az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó értékhatár;

| c) | koncessziós szerződések esetében: a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a koncessziós szerződésekre alkalmazandó értékhatár. |
| --- | --- |

c)

koncessziós szerződések esetében: a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a koncessziós szerződésekre alkalmazandó értékhatár.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.)”
  "

*1

| (4) | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „
  A szerződések módosítása azok időtartama alatt
  ” |
| --- | --- | --- |

(4)

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„
  A szerződések módosítása azok időtartama alatt
  ”

A szerződések módosítása azok időtartama alatt

| b) | Az (1) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „Az EKB módosíthatja a szerződést, ha a módosításról – értékétől függetlenül – az eredeti beszerzési dokumentumokban világos, pontos és egyértelmű felülvizsgálati záradékok rendelkeznek, amelyek magukban foglalhatnak az ár módosítására vonatkozó záradékokat vagy választási lehetőségeket.” |
| --- | --- |

b)

Az (1) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az EKB módosíthatja a szerződést, ha a módosításról – értékétől függetlenül – az eredeti beszerzési dokumentumokban világos, pontos és egyértelmű felülvizsgálati záradékok rendelkeznek, amelyek magukban foglalhatnak az ár módosítására vonatkozó záradékokat vagy választási lehetőségeket.”

| c) | A (2) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „Az EKB módosíthatja a szerződést, ha a módosítás – értékétől függetlenül – nem lényeges.” |
| --- | --- |

c)

A (2) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az EKB módosíthatja a szerződést, ha a módosítás – értékétől függetlenül – nem lényeges.”

| d) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Ezenkívül az EKB módosíthatja a szerződést a következő esetekben:






  a) | amennyiben a módosítást olyan körülmények teszik szükségessé, amelyeket a kellő gondossággal eljáró EKB nem láthatott előre, feltéve, hogy a módosítás nem változtatja meg az eredeti szerződés általános jellegét; vagy |
| --- | --- | --- |

d)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ezenkívül az EKB módosíthatja a szerződést a következő esetekben:

a)

amennyiben a módosítást olyan körülmények teszik szükségessé, amelyeket a kellő gondossággal eljáró EKB nem láthatott előre, feltéve, hogy a módosítás nem változtatja meg az eredeti szerződés általános jellegét; vagy

| b) | amennyiben olyan kiegészítő termékek, szolgáltatások vagy építési beruházások válnak szükségessé, amelyek műszaki vagy gazdasági szempontból nem választhatók külön az eredeti szerződéstől anélkül, hogy az ne járna jelentős hátránnyal vagy a költségek megsokszorozódásával. |
| --- | --- |

b)

amennyiben olyan kiegészítő termékek, szolgáltatások vagy építési beruházások válnak szükségessé, amelyek műszaki vagy gazdasági szempontból nem választhatók külön az eredeti szerződéstől anélkül, hogy az ne járna jelentős hátránnyal vagy a költségek megsokszorozódásával.

Mindazonáltal az árnövekedés az egyes esetekben nem haladhatja meg a szerződés eredeti értékének 50 %-át.”

| e) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   Új beszerzési eljárásra van szükség az eredeti szerződés – annak időtartama alatt történő – az (1)–(5) bekezdésben foglaltaktól eltérő módosításai esetében.” |
| --- | --- |

e)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Új beszerzési eljárásra van szükség az eredeti szerződés – annak időtartama alatt történő – az (1)–(5) bekezdésben foglaltaktól eltérő módosításai esetében.”

| (5) | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az EKB nyílt vagy meghívásos eljárással ítéli oda azokat a szerződéseket, amelyek becsült értéke eléri vagy meghaladja a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott értékhatárokat. Indokolt esetekben az EKB tárgyalásos eljárást, versenypárbeszédet vagy innovációs partnerséget vehet igénybe a 12–14. cikkben meghatározott feltételek mellett.” |
| --- | --- | --- |

(5)

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EKB nyílt vagy meghívásos eljárással ítéli oda azokat a szerződéseket, amelyek becsült értéke eléri vagy meghaladja a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott értékhatárokat. Indokolt esetekben az EKB tárgyalásos eljárást, versenypárbeszédet vagy innovációs partnerséget vehet igénybe a 12–14. cikkben meghatározott feltételek mellett.”

| b) | A cikk a következő (6) és (7) bekezdéssel egészül ki:

  „(6)   Az EKB dönthet úgy, hogy valamely szerződést különálló részek formájában ítél oda, és meghatározhatja az ilyen részek méretét és tárgyát.


  (7)   Az időtartamok, időpontok és határidők számításához az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletet (*2) kell alkalmazni.


  (*2)  A Tanács 1182/71/EGK, Euratom rendelete (1971. június 3.) az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő (6) és (7) bekezdéssel egészül ki:

„(6)   Az EKB dönthet úgy, hogy valamely szerződést különálló részek formájában ítél oda, és meghatározhatja az ilyen részek méretét és tárgyát.

(7)   Az időtartamok, időpontok és határidők számításához az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletet (*2) kell alkalmazni.

(*2)  A Tanács 1182/71/EGK, Euratom rendelete (1971. június 3.) az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.).”
  "

*2

| (6) | A 11. cikk (1) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

(6)

A 11. cikk (1) bekezdését el kell hagyni.

| (7) | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az EKB akkor is alkalmazhat tárgyalásos eljárást, amennyiben a nyílt vagy meghívásos eljárás, illetve versenypárbeszéd keretében kizárólag szabálytalan vagy érvénytelen ajánlatokat nyújtottak be. Az EKB megteheti, hogy nem tesz közzé új hirdetményt, ha a tárgyalásos eljárásba bevonja mindazokat és csak azokat az ajánlattevőket, amelyek részt vettek az előző eljárásban, jogosultak voltak, megfeleltek a kiválasztási szempontoknak, és az ajánlattétel formai követelményeinek megfelelő ajánlatot nyújtottak be. Amennyiben nem nyújtottak be ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, az EKB új hirdetmény közzététele és új beszerzési dokumentáció ajánlattevőknek küldése nélkül is indíthat új tárgyalásos eljárást, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változnak lényegesen.” |
| --- | --- | --- |

(7)

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az EKB akkor is alkalmazhat tárgyalásos eljárást, amennyiben a nyílt vagy meghívásos eljárás, illetve versenypárbeszéd keretében kizárólag szabálytalan vagy érvénytelen ajánlatokat nyújtottak be. Az EKB megteheti, hogy nem tesz közzé új hirdetményt, ha a tárgyalásos eljárásba bevonja mindazokat és csak azokat az ajánlattevőket, amelyek részt vettek az előző eljárásban, jogosultak voltak, megfeleltek a kiválasztási szempontoknak, és az ajánlattétel formai követelményeinek megfelelő ajánlatot nyújtottak be. Amennyiben nem nyújtottak be ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, az EKB új hirdetmény közzététele és új beszerzési dokumentáció ajánlattevőknek küldése nélkül is indíthat új tárgyalásos eljárást, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változnak lényegesen.”

| b) | Az (5) bekezdés a következő mondattal egészül ki:

  „Az EKB az előzetes ajánlatok alapján, tárgyalások nélkül is odaítélhet szerződést.” |
| --- | --- |

b)

Az (5) bekezdés a következő mondattal egészül ki:

„Az EKB az előzetes ajánlatok alapján, tárgyalások nélkül is odaítélhet szerződést.”

| (8) | A 18. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Keretmegállapodás megkötése céljából az EKB a 10–14. cikkben meghatározott eljárási szabályokat követi. A hirdetmény meghatározza az odaítélendő keretmegállapodások hatályát és tervezett számát.
  A keretmegállapodáson alapuló egyes szerződéseket az e cikkben meghatározott eljárások szerint kell odaítélni.” |
| --- | --- |

(8)

A 18. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Keretmegállapodás megkötése céljából az EKB a 10–14. cikkben meghatározott eljárási szabályokat követi. A hirdetmény meghatározza az odaítélendő keretmegállapodások hatályát és tervezett számát.

A keretmegállapodáson alapuló egyes szerződéseket az e cikkben meghatározott eljárások szerint kell odaítélni.”

| (9) | A 26. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az EKB biztosítja, hogy a részvételre jelentkezők és ajánlattevők által közölt információkat a bizalmas jelleg és a sértetlenség alapelvével összhangban, és amennyiben személyes adatokat kezelnek, azokat az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*3) összhangban kezeli és tárolja.


  (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2018/1725 (EU) rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.)" |
| --- | --- |

(9)

A 26. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az EKB biztosítja, hogy a részvételre jelentkezők és ajánlattevők által közölt információkat a bizalmas jelleg és a sértetlenség alapelvével összhangban, és amennyiben személyes adatokat kezelnek, azokat az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*3) összhangban kezeli és tárolja.

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2018/1725 (EU) rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.)"

*3

| (10) | A 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „28. cikk
  A beszerzési dokumentumok kijavítása, a kifogásokra vonatkozó határidő és a kifogások kizárása

  (1)   Ha az EKB felfedezi, hogy a hirdetmény, az ajánlati felhívás vagy a kiegészítő iratok szövegében pontatlanság, kihagyás vagy bármilyen más hiba található, kijavítja a hibát, és erről írásban tájékoztat minden részvételre jelentkezőt vagy ajánlattevőt.


  (2)   Ha a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők úgy vélik, hogy az EKB-nak a hirdetményben, az ajánlati felhívásban vagy a kiegészítő iratokban meghatározott követelményei hiányosak, nem következetesek vagy jogellenesek, illetve valamely más részvételre jelentkező vagy ajánlattevő megsértette az alkalmazandó beszerzési szabályokat, kifogásaikat az ilyen szabálytalanságról való tudomásszerzéstől számított 15 napon belül közlik az EKB-val. Amennyiben a szabálytalanság az ajánlati felhívást vagy az EKB által kiküldött más dokumentumot érinti, a határidő a dokumentumok kézhezvételének időpontjától indul. Egyéb esetekben a határidő attól az időponttól kezdődik, amikor a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők a szabálytalanságról tudomást szereztek, vagy észszerűen tudomást szerezhettek volna. Az EKB ezt követően kijavíthatja vagy kiegészítheti a követelményeket vagy orvosolhatja a szabálytalanságot, vagy indokolás mellett elutasíthatja a kérést. Az olyan kifogásokat, amelyeket a határidőn belül nem közöltek az EKB-val, később már nem lehet felvetni, és a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők nem vethetik fel azokat a 39. cikk szerinti fellebbezési eljárásban és az Európai Unió Bírósága előtti eljárásokban.” |
| --- | --- |

(10)

A 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„28. cikk

A beszerzési dokumentumok kijavítása, a kifogásokra vonatkozó határidő és a kifogások kizárása

(1)   Ha az EKB felfedezi, hogy a hirdetmény, az ajánlati felhívás vagy a kiegészítő iratok szövegében pontatlanság, kihagyás vagy bármilyen más hiba található, kijavítja a hibát, és erről írásban tájékoztat minden részvételre jelentkezőt vagy ajánlattevőt.

(2)   Ha a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők úgy vélik, hogy az EKB-nak a hirdetményben, az ajánlati felhívásban vagy a kiegészítő iratokban meghatározott követelményei hiányosak, nem következetesek vagy jogellenesek, illetve valamely más részvételre jelentkező vagy ajánlattevő megsértette az alkalmazandó beszerzési szabályokat, kifogásaikat az ilyen szabálytalanságról való tudomásszerzéstől számított 15 napon belül közlik az EKB-val. Amennyiben a szabálytalanság az ajánlati felhívást vagy az EKB által kiküldött más dokumentumot érinti, a határidő a dokumentumok kézhezvételének időpontjától indul. Egyéb esetekben a határidő attól az időponttól kezdődik, amikor a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők a szabálytalanságról tudomást szereztek, vagy észszerűen tudomást szerezhettek volna. Az EKB ezt követően kijavíthatja vagy kiegészítheti a követelményeket vagy orvosolhatja a szabálytalanságot, vagy indokolás mellett elutasíthatja a kérést. Az olyan kifogásokat, amelyeket a határidőn belül nem közöltek az EKB-val, később már nem lehet felvetni, és a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők nem vethetik fel azokat a 39. cikk szerinti fellebbezési eljárásban és az Európai Unió Bírósága előtti eljárásokban.”

| (11) | A 30. cikk (3) bekezdésének első mondatát el kell hagyni. |
| --- | --- |

(11)

A 30. cikk (3) bekezdésének első mondatát el kell hagyni.

| (12) | A 34. cikk a következőképpen módosul:






  A (2) | bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az odaítélésről szóló döntésről faxon vagy elektronikus úton történő értesítést legalább a szerződés EKB általi aláírása előtt 10 nappal, más kommunikációs eszköz használata esetén a szerződés aláírása előtt legalább 15 nappal (szerződéskötési tilalmi időszak) kell elküldeni. Az EKB a szerződéskötési tilalmi időszak lejártáig nem írja alá a szerződést a sikeres ajánlattevővel.” |
| --- | --- | --- |

(12)

A 34. cikk a következőképpen módosul:

A (2)

bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az odaítélésről szóló döntésről faxon vagy elektronikus úton történő értesítést legalább a szerződés EKB általi aláírása előtt 10 nappal, más kommunikációs eszköz használata esetén a szerződés aláírása előtt legalább 15 nappal (szerződéskötési tilalmi időszak) kell elküldeni. Az EKB a szerződéskötési tilalmi időszak lejártáig nem írja alá a szerződést a sikeres ajánlattevővel.”

| A (3) | bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az EKB értesít minden olyan részvételre jelentkezőt vagy ajánlattevőt, amelynek a részvételre jelentkezését vagy ajánlatát elutasította, jelentkezése vagy ajánlata elutasításának indokairól, valamint a (2) bekezdésben említett szerződéskötési tilalmi időszak időtartamáról. Az EKB értesíti azon sikertelen ajánlattevőket, amelyek elfogadható ajánlatot tettek, és írásban kérik, a sikeres ajánlattevő nevéről, valamint a sikeres ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről.” |
| --- | --- |

A (3)

bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az EKB értesít minden olyan részvételre jelentkezőt vagy ajánlattevőt, amelynek a részvételre jelentkezését vagy ajánlatát elutasította, jelentkezése vagy ajánlata elutasításának indokairól, valamint a (2) bekezdésben említett szerződéskötési tilalmi időszak időtartamáról. Az EKB értesíti azon sikertelen ajánlattevőket, amelyek elfogadható ajánlatot tettek, és írásban kérik, a sikeres ajánlattevő nevéről, valamint a sikeres ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről.”

| (13) | A 35. cikk (8) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A beszerzési eljárást a 3. cikkben meghatározott általános alapelvekkel összhangban kell lefolytatni. A 9. cikk (6) és (7) bekezdése, a 13. cikk (5) és (6) bekezdése, valamint a 18., 19., 20., 26., 27., 28., 30. és 33. cikk megfelelően alkalmazandó.” |
| --- | --- |

(13)

A 35. cikk (8) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A beszerzési eljárást a 3. cikkben meghatározott általános alapelvekkel összhangban kell lefolytatni. A 9. cikk (6) és (7) bekezdése, a 13. cikk (5) és (6) bekezdése, valamint a 18., 19., 20., 26., 27., 28., 30. és 33. cikk megfelelően alkalmazandó.”

| (14) | A 36. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az ajánlattevők az értesítés kézbesítésétől számított 15 napon belül kérhetik az EKB-t, hogy indokolja meg az ajánlatuk elutasítását.
  Az (1) bekezdéstől és e bekezdés első albekezdésétől függetlenül a 34. cikk (1)-(4) bekezdése alkalmazandó, amennyiben az EKB a 35. cikk (4) bekezdésében meghatározott eljárás útján a 6. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést ítél oda, amelynek héa nélküli értéke eléri vagy meghaladja a 750 000 EUR-t, feltéve, hogy egyértelmű határokon átnyúló érdek áll fenn.” |
| --- | --- |

(14)

A 36. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az ajánlattevők az értesítés kézbesítésétől számított 15 napon belül kérhetik az EKB-t, hogy indokolja meg az ajánlatuk elutasítását.

Az (1) bekezdéstől és e bekezdés első albekezdésétől függetlenül a 34. cikk (1)-(4) bekezdése alkalmazandó, amennyiben az EKB a 35. cikk (4) bekezdésében meghatározott eljárás útján a 6. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést ítél oda, amelynek héa nélküli értéke eléri vagy meghaladja a 750 000 EUR-t, feltéve, hogy egyértelmű határokon átnyúló érdek áll fenn.”

| (15) | A 39. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A II. fejezet szerinti beszerzési eljárások során a részvételre jelentkezők és ajánlattevők a 34. cikk (1) bekezdésének vagy a 34. cikk (3) bekezdése első mondatának megfelelően az értesítés kézhezvételétől számított 10 napon belül írásban vitathatják az EKB jelentkezésüket vagy ajánlatukat elutasító döntését. A fellebbezésnek tartalmaznia kell minden, azt alátámasztó információt és az indokolt kifogásokat, a 28. cikk (2) bekezdésének megfelelően kizárt kifogások kivételével.” |
| --- | --- | --- |

(15)

A 39. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A II. fejezet szerinti beszerzési eljárások során a részvételre jelentkezők és ajánlattevők a 34. cikk (1) bekezdésének vagy a 34. cikk (3) bekezdése első mondatának megfelelően az értesítés kézhezvételétől számított 10 napon belül írásban vitathatják az EKB jelentkezésüket vagy ajánlatukat elutasító döntését. A fellebbezésnek tartalmaznia kell minden, azt alátámasztó információt és az indokolt kifogásokat, a 28. cikk (2) bekezdésének megfelelően kizárt kifogások kivételével.”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A fellebbezés felfüggesztő hatállyal bír a szerződés odaítélése tekintetében.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A fellebbezés felfüggesztő hatállyal bír a szerződés odaítélése tekintetében.”

| c) | A szöveg a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   A fellebbezés elutasítása esetén egy további, legalább 10 napos szerződéskötési tilalmi időszak alkalmazandó a szerződés EKB általi aláírása előtt, ha az értesítés faxon vagy elektronikus úton történt, más kommunikációs eszköz használata esetén pedig legalább 15 napos szerződéskötési tilalmi időszak alkalmazandó a szerződés aláírása előtt. A Beszerzési Felülvizsgálati Testület értesíti a fellebbezőt a szerződéskötési tilalmi időszak időtartamáról.” |
| --- | --- |

c)

A szöveg a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A fellebbezés elutasítása esetén egy további, legalább 10 napos szerződéskötési tilalmi időszak alkalmazandó a szerződés EKB általi aláírása előtt, ha az értesítés faxon vagy elektronikus úton történt, más kommunikációs eszköz használata esetén pedig legalább 15 napos szerződéskötési tilalmi időszak alkalmazandó a szerződés aláírása előtt. A Beszerzési Felülvizsgálati Testület értesíti a fellebbezőt a szerződéskötési tilalmi időszak időtartamáról.”

2. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. 2020.május 1-én.

(2)   Az e határozat hatálybalépése előtt megkezdett ajánlattételi eljárásokat az (EU) 2016/245 határozat (EKB/2016/2) ajánlattételi eljárás megkezdésekor hatályos rendelkezéseinek megfelelően kell lefolytatni. E rendelkezés alkalmazásában egy ajánlattételi eljárás azon a napon kezdődik, amikor a hirdetményt a Hivatalos Lapba elküldték, illetve az olyan esetekben, amikor nincs szükség ilyen hirdetményre, azon a napon, amikor az EKB egy vagy több szállítót felkért ajánlat benyújtására.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. február 18-án.

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 80., 2004.3.18., 33. o.

1

(2)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/245 határozata (2016. február 9.) a beszerzési szabályok meghatározásáról (EKB/2016/2) (HL L 45., 2016.2.20., 15. o.).

2

(3)  
  HL C 204., 2015.6.20., 3. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2017/2365 felhatalmazáson alapuló rendelete a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról (HL L 337., 2017.12.19., 19. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2019/1828 felhatalmazáson alapuló rendelete a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az árubeszerzésre, a szolgáltatásnyújtásra és az építési beruházásokra, valamint a tervpályázatokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról (HL L 279., 2017.10.31., 25. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

7

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 2020.3.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.3.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/46

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2020/381 IRÁNYMUTATÁSA

(2020. február 21.)

a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtésére vonatkozó eljárásokról szóló (EU) 2017/2335 iránymutatás módosításáról (EKB/2020/11)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) és (5) bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5.1., 12.1. és 14.3. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/867 európai központi banki rendelet (EKB/2016/13) (1) értelmében a nemzeti központi bankok (NKB-k) visszacsatolási mechanizmusok vagy a központi hitelnyilvántartásoktól az adatszolgáltatók felé irányuló más információs szolgáltatások kialakítása vagy bővítése útján az adatszolgáltatók rendelkezésére bocsáthatnak részletes hitelezési és hitelkockázati adatokat (a továbbiakban: hitelezési adatok), a más NKB-k által gyűjtött hitelezési adatokat is beleértve. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/867 európai központi banki rendelet (EKB/2016/13) (1) értelmében a nemzeti központi bankok (NKB-k) visszacsatolási mechanizmusok vagy a központi hitelnyilvántartásoktól az adatszolgáltatók felé irányuló más információs szolgáltatások kialakítása vagy bővítése útján az adatszolgáltatók rendelkezésére bocsáthatnak részletes hitelezési és hitelkockázati adatokat (a továbbiakban: hitelezési adatok), a más NKB-k által gyűjtött hitelezési adatokat is beleértve.

| (2) | E visszacsatolási mechanizmusok célja az adatszolgáltatók támogatása az adósok hitelképességének értékelése során, valamint hitelkockázat-kezelésük javítása. A visszacsatolási mechanizmusok az adósok vagy jövőbeli adósok eladósodottságának összetettebb áttekintését teszik lehetővé az adatszolgáltatók számára, mivel a rendelkezésre álló információt nem csak az érintett NKB-tól, hanem más NKB-któl is gyűjtik. A hitelezési adatoknak az adatszolgáltatók felé irányuló visszacsatolási mechanizmusok létrehozatala vagy kibővítése céljából az NKB-k részére történő rendelkezésére bocsátása a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdése szerinti jogszabályi megbízatásának megfelelően javítani fogja a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) hozzájárulását a pénzügyi rendszer stabilitásához. Bár a visszacsatolási keretmechanizmusban eredetileg részt vevő NKB-k száma korlátozott, a jövőben ez nőhet, mivel a részvétel önkéntes. Az ezen az eredetileg korlátozott skálán működő visszacsatolási mechanizmusok révén hozzáférhetővé tett információ továbbra is döntő jelentőségű a pénzügyi közvetítési folyamat esetleges zavarainak megelőzésében, mivel javítja a hitelintézetek hitelkockázati elemzését, különösen a határon átnyúló adósok tekintetében, és ezáltal végső soron hozzájárul a pénzügyi stabilitáshoz. |
| --- | --- |

(2)

E visszacsatolási mechanizmusok célja az adatszolgáltatók támogatása az adósok hitelképességének értékelése során, valamint hitelkockázat-kezelésük javítása. A visszacsatolási mechanizmusok az adósok vagy jövőbeli adósok eladósodottságának összetettebb áttekintését teszik lehetővé az adatszolgáltatók számára, mivel a rendelkezésre álló információt nem csak az érintett NKB-tól, hanem más NKB-któl is gyűjtik. A hitelezési adatoknak az adatszolgáltatók felé irányuló visszacsatolási mechanizmusok létrehozatala vagy kibővítése céljából az NKB-k részére történő rendelkezésére bocsátása a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdése szerinti jogszabályi megbízatásának megfelelően javítani fogja a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) hozzájárulását a pénzügyi rendszer stabilitásához. Bár a visszacsatolási keretmechanizmusban eredetileg részt vevő NKB-k száma korlátozott, a jövőben ez nőhet, mivel a részvétel önkéntes. Az ezen az eredetileg korlátozott skálán működő visszacsatolási mechanizmusok révén hozzáférhetővé tett információ továbbra is döntő jelentőségű a pénzügyi közvetítési folyamat esetleges zavarainak megelőzésében, mivel javítja a hitelintézetek hitelkockázati elemzését, különösen a határon átnyúló adósok tekintetében, és ezáltal végső soron hozzájárul a pénzügyi stabilitáshoz.

| (3) | A jelenlegi jogi kereten belül az NKB-k önkéntes alapon cserélhetik és használhatják a hitelezési adatok egy részét abból a célból, hogy az adatszolgáltatóknak hozzáférést biztosítsanak azokhoz visszacsatolási mechanizmusok útján. A KBER elkötelezett a jogi keret frissítése mellett annak érdekében, hogy tovább harmonizálja az NKB-k által az adatszolgáltatók rendelkezésére bocsátott visszacsatolási mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(3)

A jelenlegi jogi kereten belül az NKB-k önkéntes alapon cserélhetik és használhatják a hitelezési adatok egy részét abból a célból, hogy az adatszolgáltatóknak hozzáférést biztosítsanak azokhoz visszacsatolási mechanizmusok útján. A KBER elkötelezett a jogi keret frissítése mellett annak érdekében, hogy tovább harmonizálja az NKB-k által az adatszolgáltatók rendelkezésére bocsátott visszacsatolási mechanizmusokat.

| (4) | Létre kell ezért hozni e tevékenység megfelelő keretét, amelyre az NKB-k visszacsatolási mechanizmusokhoz kapcsolódó jogai és kötelezettségei tekintetében vonatkozik az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 11 cikke. Ez a keret meghatározza az EKB és a részt vevő NKB-k (részt vevő NKB-k) kötelezettségeit, az egyes NKB-k részvételének kezdő időpontját megelőző tesztidőszak tekintetében is, figyelembe véve az információk bizalmas jellegével összefüggő korlátokat, valamint a végrehajtáshoz szükséges időt. |
| --- | --- |

(4)

Létre kell ezért hozni e tevékenység megfelelő keretét, amelyre az NKB-k visszacsatolási mechanizmusokhoz kapcsolódó jogai és kötelezettségei tekintetében vonatkozik az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 11 cikke. Ez a keret meghatározza az EKB és a részt vevő NKB-k (részt vevő NKB-k) kötelezettségeit, az egyes NKB-k részvételének kezdő időpontját megelőző tesztidőszak tekintetében is, figyelembe véve az információk bizalmas jellegével összefüggő korlátokat, valamint a végrehajtáshoz szükséges időt.

| (5) | A részt vevő NKB-k számára az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmus meghatározza továbbá a visszacsatolási mechanizmus céljára rendelkezésre bocsátandó adatok körét is az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően. Különösen az szükséges, hogy vonatkozzon a hitelezési adatokra és a kapcsolódó partner referenciaadatokra annak érdekében, hogy az adatszolgáltatók jobban értékelhessék az adósok hitelképességét. |
| --- | --- |

(5)

A részt vevő NKB-k számára az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmus meghatározza továbbá a visszacsatolási mechanizmus céljára rendelkezésre bocsátandó adatok körét is az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően. Különösen az szükséges, hogy vonatkozzon a hitelezési adatokra és a kapcsolódó partner referenciaadatokra annak érdekében, hogy az adatszolgáltatók jobban értékelhessék az adósok hitelképességét.

| (6) | A keretre alkalmazni kell a KBER által gyűjtött bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására vonatkozó, a 2533/98/EK tanácsi rendelet (2) 8–8c. cikkében megállapított előírásokat. |
| --- | --- |

(6)

A keretre alkalmazni kell a KBER által gyűjtött bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására vonatkozó, a 2533/98/EK tanácsi rendelet (2) 8–8c. cikkében megállapított előírásokat.

| (7) | A visszacsatolási keretmechanizmusban részt vevő NKB-kat mellékletben kell felsorolni azon időponttal együtt, amikortól megkezdik a részvételt és ezáltal részt vevő NKB-vá válnak. Meg kell állapítani az olyan NKB által követendő eljárást, amely nem szerepel a vonatkozó mellékletben felsorolt NKB-k között és részt vevő NKB kíván lenni, valamint a részt vevő NKB-k részvételének megszüntetésére vonatkozó eljárást. Meg kell továbbá állapítani az akkor követendő eljárást, amikor valamely részt vevő NKB meg kívánja változtatni a vonatkozó melléklet táblázatában meghatározott adatok megosztásának paramétereit. A vonatkozó mellékletekben szereplő felsorolással (ideértve azt az időpontot, amikortól az NKB részt vevő NKB-vá válik) és táblázattal kapcsolatos valamennyi változtatást az (EU) 2017/2335 európai központi banki iránymutatás (EKB/2017/38) (3) 20. cikkével összhangban technikai módosítás útján kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(7)

A visszacsatolási keretmechanizmusban részt vevő NKB-kat mellékletben kell felsorolni azon időponttal együtt, amikortól megkezdik a részvételt és ezáltal részt vevő NKB-vá válnak. Meg kell állapítani az olyan NKB által követendő eljárást, amely nem szerepel a vonatkozó mellékletben felsorolt NKB-k között és részt vevő NKB kíván lenni, valamint a részt vevő NKB-k részvételének megszüntetésére vonatkozó eljárást. Meg kell továbbá állapítani az akkor követendő eljárást, amikor valamely részt vevő NKB meg kívánja változtatni a vonatkozó melléklet táblázatában meghatározott adatok megosztásának paramétereit. A vonatkozó mellékletekben szereplő felsorolással (ideértve azt az időpontot, amikortól az NKB részt vevő NKB-vá válik) és táblázattal kapcsolatos valamennyi változtatást az (EU) 2017/2335 európai központi banki iránymutatás (EKB/2017/38) (3) 20. cikkével összhangban technikai módosítás útján kell végrehajtani.

| (8) | A vonatkozó mellékletben felsorolt NKB-knak lehetővé kell tenni azt, hogy a végrehajtás előtt teszteljék a szükséges eljárásokat. Ennek lehetővé tétele érdekében az EKB kizárólag tesztelési célokra és nem a visszacsatolási mechanizmusokban való használatra, azt megelőzően továbbítja az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállományt az NKB-knak, hogy azok részt vevő NKB-vá válnak. |
| --- | --- |

(8)

A vonatkozó mellékletben felsorolt NKB-knak lehetővé kell tenni azt, hogy a végrehajtás előtt teszteljék a szükséges eljárásokat. Ennek lehetővé tétele érdekében az EKB kizárólag tesztelési célokra és nem a visszacsatolási mechanizmusokban való használatra, azt megelőzően továbbítja az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállományt az NKB-knak, hogy azok részt vevő NKB-vá válnak.

| (9) | Ezért az (EU) 2017/2335 iránymutatást (EKB/2017/38) megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

Ezért az (EU) 2017/2335 iránymutatást (EKB/2017/38) megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Módosítások

Az (EU) 2017/2335 iránymutatás (EKB/2017/38) a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk

  Hatály
  Ez az iránymutatás meghatározza az NKB-k arra vonatkozó kötelezettségeinek részleteit, hogy az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) alapján gyűjtött hitelezési adatokat és partner referenciaadatokat az EKB részére továbbítsák, beleértve az NKB-k arra irányuló felelősségét, hogy a partnereket regisztrálják a RIAD-ban, valamint az ilyen adatok továbbítására vonatkozó eljárásokat. Ez az iránymutatás meghatározza továbbá az NKB-k számára a bizonyos hitelezési adatok és kapcsolódó partner referenciaadatok részhalmazainak továbbítására és megosztására vonatkozó megállapodásokban való önkéntes részvétel keretét, az adatszolgáltatók felé irányuló visszacsatolási mechanizmusok kialakítása vagy bővítése céljából (a továbbiakban: az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmus).” |
| --- | --- |

(1)

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Hatály

Ez az iránymutatás meghatározza az NKB-k arra vonatkozó kötelezettségeinek részleteit, hogy az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) alapján gyűjtött hitelezési adatokat és partner referenciaadatokat az EKB részére továbbítsák, beleértve az NKB-k arra irányuló felelősségét, hogy a partnereket regisztrálják a RIAD-ban, valamint az ilyen adatok továbbítására vonatkozó eljárásokat. Ez az iránymutatás meghatározza továbbá az NKB-k számára a bizonyos hitelezési adatok és kapcsolódó partner referenciaadatok részhalmazainak továbbítására és megosztására vonatkozó megállapodásokban való önkéntes részvétel keretét, az adatszolgáltatók felé irányuló visszacsatolási mechanizmusok kialakítása vagy bővítése céljából (a továbbiakban: az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmus).”

| (2) | A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:






  „14. | »részt vevő NKB«: a IV. mellékletben felsorolt NKB, amely az abban meghatározott időponttól megkezdi részvételét az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban; |
| --- | --- | --- |

(2)

A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:

„14.

»részt vevő NKB«: a IV. mellékletben felsorolt NKB, amely az abban meghatározott időponttól megkezdi részvételét az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban;

| 15. | »átvevő NKB«: a 16d. cikknek megfelelően EKB visszacsatolási mechanizmus adatállományt átvevő részt vevő NKB; |
| --- | --- |

15.

»átvevő NKB«: a 16d. cikknek megfelelően EKB visszacsatolási mechanizmus adatállományt átvevő részt vevő NKB;

| 16. | »minimális adatállomány«: a részt vevő NKB-k által az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) alapján gyűjtött hitelezési adatok és kapcsolódó partner referenciaadatok minimális részhalmaza, a III. mellékletben pontosított adatattribútumok szerint azonosítva; |
| --- | --- |

16.

»minimális adatállomány«: a részt vevő NKB-k által az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) alapján gyűjtött hitelezési adatok és kapcsolódó partner referenciaadatok minimális részhalmaza, a III. mellékletben pontosított adatattribútumok szerint azonosítva;

| 17. | »műveleti attribútum«: az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány azon adatattribútuma, amelyet csak az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány és az NKB-któl az adatszolgáltatók felé irányuló visszacsatolási mechanizmusok kezeléséhez és elkészítéséhez használnak, és amelyet a III. melléklet »műveleti attribútumként« határoz meg; |
| --- | --- |

17.

»műveleti attribútum«: az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány azon adatattribútuma, amelyet csak az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány és az NKB-któl az adatszolgáltatók felé irányuló visszacsatolási mechanizmusok kezeléséhez és elkészítéséhez használnak, és amelyet a III. melléklet »műveleti attribútumként« határoz meg;

| 18. | »változó attribútum«: az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány azon adatattribútuma, amely nem szerepel a minimális adatállományban, és amely nem műveleti attribútum; |
| --- | --- |

18.

»változó attribútum«: az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány azon adatattribútuma, amely nem szerepel a minimális adatállományban, és amely nem műveleti attribútum;

| 19. | »EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány«: a hitelezési adatok és kapcsolódó partner referenciaadatok maximális részhalmaza, a III. mellékletben pontosított adatattribútumok szerint azonosítva, amelyet az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) alapján a részt vevő NKB-k, vagy a 16d. cikk (1) bekezdése céljára a IV. mellékletben felsorolt NKB-k részt vevő NKB-vá válásukat megelőzően gyűjtöttek; |
| --- | --- |

19.

»EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány«: a hitelezési adatok és kapcsolódó partner referenciaadatok maximális részhalmaza, a III. mellékletben pontosított adatattribútumok szerint azonosítva, amelyet az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) alapján a részt vevő NKB-k, vagy a 16d. cikk (1) bekezdése céljára a IV. mellékletben felsorolt NKB-k részt vevő NKB-vá válásukat megelőzően gyűjtöttek;

| 20. | »rendszeres továbbítás«: az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány 16d. cikknek megfelelő, rendszeres havi továbbítása az EKB-tól az átvevő NKB felé, a visszacsatolási mechanizmus céljából; |
| --- | --- |

20.

»rendszeres továbbítás«: az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány 16d. cikknek megfelelő, rendszeres havi továbbítása az EKB-tól az átvevő NKB felé, a visszacsatolási mechanizmus céljából;

| 21. | »jövőbeli adós«: a világ bármely országában rezidens jogalany vagy jogalany része, amely instrumentumot kérelmez valamely megfigyelt szervezetnél; |
| --- | --- |

21.

»jövőbeli adós«: a világ bármely országában rezidens jogalany vagy jogalany része, amely instrumentumot kérelmez valamely megfigyelt szervezetnél;

| 22. | »eseti kérelem«: valamely részt vevő NKB-tól az EKB felé irányuló kérelem hitelezési adatok és kapcsolódó partner referenciaadatok iránt, legalább egy jövőbeli adóshoz kapcsolódó instrumentumokkal összefüggésben; |
| --- | --- |

22.

»eseti kérelem«: valamely részt vevő NKB-tól az EKB felé irányuló kérelem hitelezési adatok és kapcsolódó partner referenciaadatok iránt, legalább egy jövőbeli adóshoz kapcsolódó instrumentumokkal összefüggésben;

| 23. | »aranypéldány«: az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) alapján gyűjtött hitelezési adatok és kapcsolódó partner referenciaadatok hivatalos mesterpéldánya, amelyet azt követően hoznak létre, hogy az EKB ellenőrizte, hogy ezek az adatok megfelelnek a rendelet által előírt minőségi előírásoknak.” |
| --- | --- |

23.

»aranypéldány«: az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) alapján gyűjtött hitelezési adatok és kapcsolódó partner referenciaadatok hivatalos mesterpéldánya, amelyet azt követően hoznak létre, hogy az EKB ellenőrizte, hogy ezek az adatok megfelelnek a rendelet által előírt minőségi előírásoknak.”

| (3) | A 6. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Amennyiben az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 6. cikkének (3) bekezdése alapján két érintett NKB között olyan megállapodás jött létre, amelynek eredményeképpen csak az egyik gyűjti és továbbítja valamennyi adatot (1. és 2. adatlap) az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fiókteleptől az EKB felé, úgy:






  a) | az EKB részére adatot nem továbbító NKB dönthet úgy, hogy a kettős adatszolgáltatás elkerülése érdekében nem gyűjt adatot az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fiókteleptől az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 8. cikkének (5) bekezdésével és 16. cikkének (3) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- | --- |

(3)

A 6. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Amennyiben az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 6. cikkének (3) bekezdése alapján két érintett NKB között olyan megállapodás jött létre, amelynek eredményeképpen csak az egyik gyűjti és továbbítja valamennyi adatot (1. és 2. adatlap) az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fiókteleptől az EKB felé, úgy:

a)

az EKB részére adatot nem továbbító NKB dönthet úgy, hogy a kettős adatszolgáltatás elkerülése érdekében nem gyűjt adatot az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fiókteleptől az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 8. cikkének (5) bekezdésével és 16. cikkének (3) bekezdésével összhangban;

| b) | az EKB az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep tekintetében továbbított adatokat megküldi az EKB részére adatot nem továbbító NKB-hoz az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban történő felhasználás céljára; és |
| --- | --- |

b)

az EKB az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep tekintetében továbbított adatokat megküldi az EKB részére adatot nem továbbító NKB-hoz az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban történő felhasználás céljára; és

| c) | úgy kell tekinteni, hogy az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep tekintetében az EKB részére adatot továbbító NKB nem tagadja meg az ezen adatokhoz való hozzáférést az EKB részére adatot nem továbbító másik NKB-tól a visszacsatolási mechanizmus céljára az iránymutatás 16e. cikkének megfelelően.” |
| --- | --- |

c)

úgy kell tekinteni, hogy az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep tekintetében az EKB részére adatot továbbító NKB nem tagadja meg az ezen adatokhoz való hozzáférést az EKB részére adatot nem továbbító másik NKB-tól a visszacsatolási mechanizmus céljára az iránymutatás 16e. cikkének megfelelően.”

| (4) | A szöveg a következő Va. fejezettel egészül ki:

  „Va. FEJEZET

  AZ ANACREDIT VISSZACSATOLÁSI KERETMECHANIZMUS


  16a. cikk
  Az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban való részvétel és a részvétel megszüntetése

  (1)   Az NKB-k önkéntes alapon vehetnek részt az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban. A IV. mellékletben felsorolt NKB-k az abban meghatározott időponttól kezdődően válnak ezen iránymutatás alkalmazásában részt vevő NKB-vá.


  (2)   A IV. mellékletben nem felsorolt NKB a Kormányzótanácsnak benyújtott előzetes írásbeli értesítés útján kérheti az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban való részvételt, meghatározva azt az időpontot, amelytől kezdődően javasolja részt vevő NKB-vá válását. Az NKB-t a IV. melléklet szerinti listára azon melléklet, és adott esetben a III. melléklet technikai módosításával kell felvenni a 20. cikknek megfelelően.
  E bekezdés alkalmazásban a technikai módosítás az NKB nevének és részt vevő NKB-vá válása időpontjának IV. mellékletbe való felvételét jelenti, és adott esetben azon III. mellékletbeli adatattribútumok megjelölését az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállományában, amelyek tekintetében az NKB nem járul hozzá az érintett adatok 16c. cikk szerinti megosztásához az adatszolgáltatók felé irányuló visszacsatolási mechanizmus biztosítása érdekében.


  (3)   A részt vevő NKB kérheti az adatattribútumok (2) bekezdés második albekezdése szerinti megjelölésének módosítását. A módosítás a III. melléklet technikai módosítását követően lép hatályba a 20. cikknek megfelelően.


  (4)   A részt vevő NKB a Kormányzótanácsnak benyújtott, legkevesebb kilencven napos előzetes írásbeli értesítés útján kérheti az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban való részvételének megszüntetését. A megszüntetés a IV. melléklet, és adott esetben a III. melléklet technikai módosítását követően lép hatályba a 20. cikknek megfelelően. A részvétel megszüntetése nem sérti a többi NKB olyan jogainak és kötelezettségeinek fennmaradását, amelyek a megszüntetés hatálybalépésének időpontjában vagy azt megelőzően fennálltak.



  16b. cikk
  Az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban való részvételre vonatkozó követelmények
  Az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban a részt vevő NKB-nak:






  a) | hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az átvevő NKB-k a visszacsatolási mechanizmus céljára legalább a minimális adatállományt megosszák a rezidens adatszolgáltatóikkal; és |
| --- | --- | --- |

(4)

A szöveg a következő Va. fejezettel egészül ki:

„Va. FEJEZET

AZ ANACREDIT VISSZACSATOLÁSI KERETMECHANIZMUS

AZ ANACREDIT VISSZACSATOLÁSI KERETMECHANIZMUS

16a. cikk

Az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban való részvétel és a részvétel megszüntetése

(1)   Az NKB-k önkéntes alapon vehetnek részt az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban. A IV. mellékletben felsorolt NKB-k az abban meghatározott időponttól kezdődően válnak ezen iránymutatás alkalmazásában részt vevő NKB-vá.

(2)   A IV. mellékletben nem felsorolt NKB a Kormányzótanácsnak benyújtott előzetes írásbeli értesítés útján kérheti az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban való részvételt, meghatározva azt az időpontot, amelytől kezdődően javasolja részt vevő NKB-vá válását. Az NKB-t a IV. melléklet szerinti listára azon melléklet, és adott esetben a III. melléklet technikai módosításával kell felvenni a 20. cikknek megfelelően.

E bekezdés alkalmazásban a technikai módosítás az NKB nevének és részt vevő NKB-vá válása időpontjának IV. mellékletbe való felvételét jelenti, és adott esetben azon III. mellékletbeli adatattribútumok megjelölését az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállományában, amelyek tekintetében az NKB nem járul hozzá az érintett adatok 16c. cikk szerinti megosztásához az adatszolgáltatók felé irányuló visszacsatolási mechanizmus biztosítása érdekében.

(3)   A részt vevő NKB kérheti az adatattribútumok (2) bekezdés második albekezdése szerinti megjelölésének módosítását. A módosítás a III. melléklet technikai módosítását követően lép hatályba a 20. cikknek megfelelően.

(4)   A részt vevő NKB a Kormányzótanácsnak benyújtott, legkevesebb kilencven napos előzetes írásbeli értesítés útján kérheti az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban való részvételének megszüntetését. A megszüntetés a IV. melléklet, és adott esetben a III. melléklet technikai módosítását követően lép hatályba a 20. cikknek megfelelően. A részvétel megszüntetése nem sérti a többi NKB olyan jogainak és kötelezettségeinek fennmaradását, amelyek a megszüntetés hatálybalépésének időpontjában vagy azt megelőzően fennálltak.

16b. cikk

Az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban való részvételre vonatkozó követelmények

Az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban a részt vevő NKB-nak:

a)

hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az átvevő NKB-k a visszacsatolási mechanizmus céljára legalább a minimális adatállományt megosszák a rezidens adatszolgáltatóikkal; és

| b) | megállapodásokat kell végrehajtania annak érdekében, hogy a rezidens adatszolgáltatók rendelkezésére bocsátott visszacsatolási mechanizmusban szerepeljenek legalább azok a hitelezési adatok és partner referenciaadatok, amelyek megfelelnek az adósokhoz vagy jövőbeli adósokhoz kapcsolódó bármely instrumentumra vonatkozó minimális adatállomány adatattribútumainak.
  Az ezen követelményeknek nem megfelelő NKB-k nem vehetnek részt az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban. |
| --- | --- |

b)

megállapodásokat kell végrehajtania annak érdekében, hogy a rezidens adatszolgáltatók rendelkezésére bocsátott visszacsatolási mechanizmusban szerepeljenek legalább azok a hitelezési adatok és partner referenciaadatok, amelyek megfelelnek az adósokhoz vagy jövőbeli adósokhoz kapcsolódó bármely instrumentumra vonatkozó minimális adatállomány adatattribútumainak.

Az ezen követelményeknek nem megfelelő NKB-k nem vehetnek részt az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban.

16c. cikk

A változó attribútumoknak megfelelő adatok megosztása

(1)   A részt vevő NKB belátása szerint dönthet úgy, hogy nem járul hozzá ahhoz, hogy az átvevő NKB-k szerepeltessenek bármilyen változó attribútumot a rezidens adatszolgáltatóikkal a visszacsatolási mechanizmus céljára megosztott adatok között. A részt vevő NKB-k döntései a III. mellékletben szerepelnek. Az átvevő NKB az ilyen változó attribútumokat nem szerepeltetheti a rezidens adatszolgáltatóival a visszacsatolási mechanizmus céljára megosztott adatok között.

(2)   Ha valamely részt vevő NKB úgy dönt, hogy nem járul hozzá ahhoz, hogy az átvevő NKB-k szerepeltessenek egy vagy több változó attribútumot a rezidens adatszolgáltatóikkal a visszacsatolási mechanizmus céljára megosztott adatok között, akkor a részt vevő NKB nem bocsátja saját adatszolgáltatói rendelkezésére a más részt vevő NKB-k által gyűjtött egyenértékű adatállományt.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésre figyelemmel az átvevő NKB belátása szerint dönthet úgy, hogy szerepeltet vagy nem szerepeltet bármilyen változó attribútumot a rezidens adatszolgáltatóival megosztott adatok között.

(4)   Amennyiben ezen iránymutatás 6. cikke szerint valamely NKB felelős az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelepekre vonatkozó hitelezési adatok és partner referenciaadatok EKB részére történő jelentésért, úgy a visszacsatolási mechanizmus céljára az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelepekre vonatkozó változó attribútumoknak megfelelő adatokat a rezidens adatszolgáltató rendelkezésére bocsáthatja az azon tagállam részt vevő NKB-ja, amelyben az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep rezidens, vagy az azon tagállam részt vevő NKB-ja, amelyben az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep vállalatközpontja van.

16d. cikk

Adattovábbítás az EKB által

(1)   2020. április 1-jétől az EKB továbbítja az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállományt a IV. mellékletben felsorolt NKB-k részére az abban megjelölt azon időpontot megelőzően, amikor azok részt vevő NKB-vá válnak. Az NKB-k addig nem jogosultak az EKB-tól kapott adatok visszacsatolási mechanizmus céljára való, a 16e. cikknek megfelelő felhasználására, amíg a IV. mellékletben meghatározott időpontban részt vevő NKB-vá nem válnak. Az NKB-k az EKB-tól kapott adatokat csak a 16b. cikk b) pontjában említett megállapodások tesztelése céljára használhatják a megállapodások azon időpontot megelőző végrehajtása előtt, amikor részt vevő NKB-vá válnak, valamint a 16e. cikk (9) bekezdésének megfelelően.

(2)   Az EKB az aranypéldány létrehozatalát követően haladéktalanul, rendszeres adatátvitel útján EKB visszacsatolási mechanizmus adatállományt továbbít minden átvevő NKB részére.

(3)   Valamennyi rendszeres adatátvitel útján továbbított EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány csak olyan instrumentumokra vonatkozhat, amelyeknél legalább egy adós jogi személy vagy jogi személy része és megfelel az alábbi feltételek egyikének:

| a) | az adós az átvevő NKB tagállamában rezidens, és a rá vonatkozó hitelezési adatokat legalább egy másik részt vevő NKB jelenti az EKB részére; |
| --- | --- |

a)

az adós az átvevő NKB tagállamában rezidens, és a rá vonatkozó hitelezési adatokat legalább egy másik részt vevő NKB jelenti az EKB részére;

| b) | az adós nem az átvevő NKB tagállamában rezidens, és a rá vonatkozó hitelezési adatokat az átvevő NKB és legalább egy másik részt vevő NKB jelenti az EKB részére; |
| --- | --- |

b)

az adós nem az átvevő NKB tagállamában rezidens, és a rá vonatkozó hitelezési adatokat az átvevő NKB és legalább egy másik részt vevő NKB jelenti az EKB részére;

| c) | az adós valamely adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep által biztosított vagy tartott instrumentum részese, ahol az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep vagy az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep vállalatközpontja az átvevő NKB tagállamában rezidens, és az arra vonatkozó hitelezési adatokat és partner referenciaadatokat a 6. cikk szerint az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelepre vonatkozó hitelezési adatok és partner referenciaadatok EKB részére történő jelentésért felelős másik NKB jelenti az EKB részére. |
| --- | --- |

c)

az adós valamely adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep által biztosított vagy tartott instrumentum részese, ahol az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep vagy az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelep vállalatközpontja az átvevő NKB tagállamában rezidens, és az arra vonatkozó hitelezési adatokat és partner referenciaadatokat a 6. cikk szerint az adatszolgáltató tagállambeli külföldi fióktelepre vonatkozó hitelezési adatok és partner referenciaadatok EKB részére történő jelentésért felelős másik NKB jelenti az EKB részére.

(4)   Az EKB továbbítja az átvevő NKB-k részére az (EU) 2016/867 (EKB/2016/13) rendelet V. mellékletének 4. pontjában említett revíziós irányelvekkel összhangban a rendszeres továbbításokban korábban feltüntetett információval kapcsolatban beérkezett revíziókat.

(5)   A részt vevő NKB eseti kérelmet küldhet az EKB részére olyan jövőbeli adós tekintetében, amely instrumentumot kérelmezett a kérelmező részt vevő NKB tagállamában rezidens valamely adatszolgáltatónál, vagy bármely megfigyelt szervezete tekintetében.

(6)   Az EKB az eseti kérelemre válaszolva továbbítja az érintett jövőbeli adósra vonatkozó EKB visszacsatolási mechanizmus adatállományt a kérelmező részt vevő NKB részére, feltéve, hogy az eseti kérelem olyan jövőbeli adósra vonatkozik, amelynek adatait jelentették az EKB részére.

(7)   Az EKB az eseti kérelem beérkezésének napját követő munkanap végéig válaszol az eseti kérelemre.

(8)   Az EKB biztosítja, hogy az e cikknek megfelelően továbbított információ azonos az NKB-k által az EKB részére továbbítottal, és hogy az egyes átvevő NKB-k részére továbbított információ csak a (3) vagy (5) bekezdésben meghatározott adósokhoz vagy jövőbeli adósokhoz kapcsolódó instrumentumokra vonatkozik.

16e. cikk

Az átvevő NKB-k által az adatszolgáltatókkal megosztott adatok és az alkalmazandó korlátozások

(1)   Az átvevő NKB a 16d. cikkel összhangban az EKB-tól kapott adatokat e cikk rendelkezéseinek megfelelően jogosult felhasználni visszacsatolási mechanizmus céljára.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti visszacsatolási mechanizmust az átvevő NKB hozhatja létre a rezidens adatszolgáltatókkal, ideértve az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban eltéréssel rendelkező kis adatszolgáltatókat is, valamint azokat az adatszolgáltatókat, amelyek csökkentett adatszolgáltatási gyakorisággal jelentenek adatokat az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

(3)   A visszacsatolási mechanizmusokban használt adatoknak tartalmazniuk kell legalább a minimális adatállományt. A visszacsatolási mechanizmusokban használt adatok továbbá tartalmazhatják a változó attribútumoknak megfelelő adatokat, feltéve, hogy az átvevő NKB kizárja a más részt vevő NKB-tól gyűjtött adatokat, ha e részt vevő NKB nem járult hozzá az ilyen adatok 16c. cikk szerinti megosztásához.

(4)   Az átvevő NKB nem bocsáthatja az adatszolgáltató rendelkezésére azokat a hitelezési adatokat vagy partner referenciaadatokat, amelyek nem tartoznak a kapott EKB visszacsatolási mechanizmus adatállományba. Az átvevő NKB nem osztja meg a műveleti attribútumokat a rezidens adatszolgáltatóival.

(5)   A részt vevő NKB instrumentum szinten, visszacsatolási mechanizmus céljára nem használhatóként azonosíthat bizonyos információkat korlátozott ideig, a nemzeti jogszabályokban szereplő korlátok vagy az információ minősége miatt. Az EKB által az átvevő NKB részére továbbított adatoknak tartalmazniuk kell az ilyen azonosítást. Az átvevő NKB nem tünteti fel az azonosított információt a rezidens adatszolgáltatóival létesített visszacsatolási mechanizmusokban.

(6)   Az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban nem részt vevő NKB-k által gyűjtött adatokat a részt vevő NKB-k nem használhatják visszacsatolási mechanizmus létrehozásához vagy fenntartásához, kivéve az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 11. cikkének (5) bekezdésének megfelelően, ha feltételezett, hogy az ilyen célú hozzáférést nem tagadta meg nem részt vevő NKB a 6. cikk (5) bekezdése szerint, vagy ha az adat az adatszolgáltató tagállamban létrehozott adatszolgáltató gazdasági egységére vonatkozik, amely mindig felhasználható az adatszolgáltató és az érintett NKB közötti visszacsatolási mechanizmus céljára attól függetlenül, hogy a gazdasági egység hol rezidens.

(7)   Az átvevő NKB az EKB-tól kapott adatokat e cikknek megfelelően megoszthatja a rezidens adatszolgáltatóival; az adatokat rendelkezésre bocsáthatja az EKB-tól származó adattovábbítás részletességének szintje szerint vagy összevontabb szinten.

(8)   A visszacsatolási mechanizmusok adatszolgáltatóknak való rendelkezésre bocsátása során az átvevő NKB biztosítja, hogy nem azonosíthatóak azok a megfigyelt szervezetek, adatszolgáltatók, hitelezők, kezelők és értékpapírosítást kezdeményezők, amelyekre vonatkozóan az EKB információt továbbított az átvevő NKB részére.

(9)   Az átvevő NKB-k az EKB-tól kapott információt az adatok bizalmasságára vonatkozó nemzeti jogi kerettel és a 2533/98/EK rendelet 8–8c. cikkével összhangban kezelik.

(10)   Az átvevő NKB tájékoztatja a rezidens adatszolgáltatói kört arról, hogy az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 11. cikkével összhangban:

| a) | az adatszolgáltatók a visszacsatolási mechanizmuson keresztül kapott és más részt vevő NKB-k által gyűjtött hitelezési adatok és partner referenciaadatok részhalmazát kizárólag a hitelkockázatok kezelése és a fennálló vagy jövőbeli instrumentumok tekintetében rendelkezésükre álló hitelezési információk minőségének javítása céljára használhatják fel; |
| --- | --- |

a)

az adatszolgáltatók a visszacsatolási mechanizmuson keresztül kapott és más részt vevő NKB-k által gyűjtött hitelezési adatok és partner referenciaadatok részhalmazát kizárólag a hitelkockázatok kezelése és a fennálló vagy jövőbeli instrumentumok tekintetében rendelkezésükre álló hitelezési információk minőségének javítása céljára használhatják fel;

| b) | az adatszolgáltatóknak tilos megosztani az a) pontban szereplő adat-részhalmazt más felekkel vagy kereskedelmi szolgáltatókkal, kivéve, amikor az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 11. cikkével összhangban megengedett az adatok szolgáltatókkal való megosztása; |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatóknak tilos megosztani az a) pontban szereplő adat-részhalmazt más felekkel vagy kereskedelmi szolgáltatókkal, kivéve, amikor az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) 11. cikkével összhangban megengedett az adatok szolgáltatókkal való megosztása;

| c) | az NKB-k arra vonatkozó mérlegelési jogának sérelme nélkül, hogy az adatszolgáltatók részére visszacsatolási mechanizmuson keresztül hozzáférést biztosítsanak meghatározott hitelezési adatokhoz, az ilyen hozzáférés ideiglenesen megtagadható, ha az adatszolgáltató nem tett eleget az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) alapján fennálló saját statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek, különösen az adatminőség és az adatok pontossága tekintetében, valamint azokban az esetekben, ha az adatszolgáltató nem tett eleget az a) vagy b) pontban meghatározott kötelezettségeinek. Ilyen esetekben az átvevő NKB-nak tájékoztatnia kell az adatszolgáltatót arról, hogy a visszacsatolási mechanizmushoz való hozzáférése szünetel; és |
| --- | --- |

c)

az NKB-k arra vonatkozó mérlegelési jogának sérelme nélkül, hogy az adatszolgáltatók részére visszacsatolási mechanizmuson keresztül hozzáférést biztosítsanak meghatározott hitelezési adatokhoz, az ilyen hozzáférés ideiglenesen megtagadható, ha az adatszolgáltató nem tett eleget az (EU) 2016/867 rendelet (EKB/2016/13) alapján fennálló saját statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek, különösen az adatminőség és az adatok pontossága tekintetében, valamint azokban az esetekben, ha az adatszolgáltató nem tett eleget az a) vagy b) pontban meghatározott kötelezettségeinek. Ilyen esetekben az átvevő NKB-nak tájékoztatnia kell az adatszolgáltatót arról, hogy a visszacsatolási mechanizmushoz való hozzáférése szünetel; és

| d) | az adatszolgáltatóknak a legjobb gyakorlatokkal és az alkalmazandó nemzeti és uniós joggal összhangban meg kell őrizniük az a) pontban szereplő adat-részhalmaz titkosságát. |
| --- | --- |

d)

az adatszolgáltatóknak a legjobb gyakorlatokkal és az alkalmazandó nemzeti és uniós joggal összhangban meg kell őrizniük az a) pontban szereplő adat-részhalmaz titkosságát.

16f. cikk

A részt vevő NKB-k felelőssége az adatokhoz való hozzáférés biztosításáért

(1)   Az átvevő NKB kizárólagos felelőssége a visszacsatolási mechanizmusok vagy a központi hitelnyilvántartásoktól az adatszolgáltatók felé irányuló más információs szolgáltatások kialakítása, ideértve az adatokhoz való hozzáférés adatszolgáltatóknak való biztosítására és az arra vonatkozó eljárást, hogy az adatszolgáltatók megfeleljenek a 16e. cikk szerinti követelményeknek.

(2)   Amikor azon jogalanyok vagy jogalanyok részei, amelyekre vonatkozóan hitelezési adatokat szolgáltatnak, jogosultak az ilyen adatokhoz való hozzáférésre vagy kérhetik az ilyen adatok kijavítását és/vagy törlését, ideértve azt is, amikor az ilyen adatokat visszacsatolási mechanizmus vagy az érintett központi hitelnyilvántartásoktól az adatszolgáltatók felé irányuló más információs szolgáltatás céljára bocsátják adatszolgáltatók rendelkezésére, az érintett NKB végrehajtja az ahhoz szükséges eljárásokat, hogy a) hozzáférést biztosítson az adatokhoz, b) előírja, hogy az adatszolgáltatók javítsák ki a helytelen adatokat, és c) kommunikáljon azokkal az adatszolgáltatókkal, amelyekkel az információt megosztják.

(3)   A visszacsatolási mechanizmusban szereplő és a valamely másik NKB adattovábbításából származtatott információra vonatkozó kérelem esetén a kérelmet átvevő NKB egyeztet az adatokat az EKB részére továbbító NKB-val, és együttműködik az információ helyességének kivizsgálásában, valamint az adós kérelmére adandó válasz elkészítésében.”

| (5) | Az (EU) 2017/2335 iránymutatás (EKB/2017/38) az ezen iránymutatás I. mellékletében meghatározott szövegű, III. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2017/2335 iránymutatás (EKB/2017/38) az ezen iránymutatás I. mellékletében meghatározott szövegű, III. melléklettel egészül ki.

| (6) | Az (EU) 2017/2335 iránymutatás (EKB/2017/38) az ezen iránymutatás II. mellékletében meghatározott szövegű, IV. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2017/2335 iránymutatás (EKB/2017/38) az ezen iránymutatás II. mellékletében meghatározott szövegű, IV. melléklettel egészül ki.

2. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez az iránymutatás az azon tagállamok NKB-ival történő közlésének napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

(2)   Az eurorendszerbeli központi bankoknak 2020. április 1-jétől kell megfelelniük ennek az iránymutatásnak.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. február 21-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/867 rendelete (2016. május 18.) a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtéséről (EKB/2016/13) (HL L 144., 2016.6.1., 44. o.).

1

(2)  A Tanács 2533/98/EK rendelete (1998. november 23.) az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről (HL L 318., 1998.11.27., 8. o.).

2

(3)  Az Európai Központi Bank (EU) 2017/2335 iránymutatása (2017. november 23.) a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtésére vonatkozó eljárásokról (EKB/2017/38) (HL L 333., 2017.12.15., 66. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

Adatattribútumok a visszacsatolási mechanizmusok céljára

| Az EKB által a 16d. cikknek megfelelően továbbított adatállományokban szereplő adatattribútumok és a visszacsatolási mechanizmusok adatszolgáltatók rendelkezésére bocsátása céljából való adatmegosztásra vonatkozó megállapodások |
| --- |
| Adatattribútumok | Adatállományok (minimális vagy EKB visszacsatolási mechanizmus (1)) | Részt vevő NKB-k (2), amelyek a 16c. cikk (1) bekezdése szerint nem járultak hozzá az adatok megosztásához |
| Referenciaadatok
   (*1) |
| Az NKB országa | Minimális adatállomány | N.A. |
| A hitelező országa | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | ES nem járul hozzá a megosztáshoz |
| Adós: Név | Minimális adatállomány | N.A. |
| Adós: Jogalany-azonosító | Minimális adatállomány | N.A. |
| Adós: ország | Minimális adatállomány | N.A. |
| Vállalatközpont azonosító | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Legfelső szintű anyavállalat azonosító | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | IT nem járul hozzá a megosztáshoz |
| Jogi forma | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Gazdasági ágazat | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Jogi eljárás állása és Jogi eljárás kezdeményezésének időpontja | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | SK és ES nem járul hozzá az attribútumok megosztáshoz
  AT nem járul hozzá az attribútumok megosztáshoz, amikor azok »Egyéb jogi intézkedésekre« vonatkoznak. |
| Instrumentum adatok |
| Megfigyelt szervezet azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Szerződés azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Instrumentum azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Instrumentum típusa | Minimális adatállomány | N.A. |
| Pénznem | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | AT nem járul hozzá a megosztáshoz |
| Kezdő időpont | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | AT és ES nem járul hozzá a megosztáshoz |
| Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt instrumentum
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | AT nem járul hozzá az azon instrumentumokra vonatkozó adatok megosztásához, amelyek tekintetében ezen attribútum értéke »Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt instrumentum«, azaz azon instrumentumok esetében, amelyeket bizalmi vagyonkezelésbe helyeztek, és amelyeket olyan adatszolgáltató (megfigyelt szervezet) jelent, amely nem az instrumentum hitelezője. |
| Jog szerinti végső lejárati időpont | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | AT és ES nem járul hozzá a megosztáshoz |
| Kezdeti kötelezettségvállalási összeg | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Cél | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | AT nem járul hozzá a megosztáshoz |
| Érvényesítés
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | AT nem járul hozzá a »Vevőkövetelések« fajtájú instrumentumokra vonatkozó adatok megosztásához, ha ezen attribútum értéke »Érvényesítés nélkül«.
  PT nem járul hozzá a faktoring instrumentumokra vonatkozó adatok megosztásához, ha az attribútum »Érvényesítés nélkül«, és a »Hátralékok« 0 vagy van, de kevesebb mint 90 napja késedelmes. |
| Pénzügyi adatok |
| Megfigyelt szervezet azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Szerződés azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Instrumentum azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Kintlévő nominális összeg | Minimális adatállomány | N.A. |
| Mérlegen kívüli összeg | Minimális adatállomány | N.A. |
| Hátralékok az instrumentum tekintetében | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | ES nem járul hozzá ezen attribútum megosztásához, ha kevesebb mint 90 napja késedelmes instrumentumokra vonatkozik.
  AT nem járul hozzá ezen attribútum megosztásához, ha a lejárt esedékesség időpontja szerint szűrik. |
| Lejárt esedékesség időpontja az instrumentum tekintetében | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | AT és ES nem járul hozzá a megosztáshoz.
  ES ezt az attribútumot műveleti attribútumként kezeli a kevesebb mint 90 napja késedelmes instrumentumok kiválasztása érdekében. |
| Átutalt összeg
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Felhalmozott kamat | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Partner-instrumentum adatok |
| Megfigyelt szervezet azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Szerződés azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Instrumentum azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Partner azonosító: hitelező, kezelő, kezdeményező
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Partner azonosító: adós | Minimális adatállomány | N.A. |
| Partner szerepe (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Egyetemleges felelősség adatok |
| Megfigyelt szervezet azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Szerződés azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Instrumentum azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Partner azonosító (3) | Minimális adatállomány | N.A. |
| Egyetemleges felelősség összege | Minimális adatállomány | N.A. |
| Számviteli adatok |
| Megfigyelt szervezet azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Szerződés azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Instrumentum azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Halmozott leírások | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | AT nem járul hozzá a megosztáshoz |
| Kapott védelem adatok |
| Megfigyelt szervezet azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Védelem azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Védelmet nyújtó azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Védelem típusa | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | AT nem járul hozzá a megosztáshoz |
| Instrumentum-kapott védelem adatok
   (4) |
| Megfigyelt szervezet azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Szerződés azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Instrumentum azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |
| Védelem azonosító
  (műveleti attribútum) | EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány | |

Az EKB által a 16d. cikknek megfelelően továbbított adatállományokban szereplő adatattribútumok és a visszacsatolási mechanizmusok adatszolgáltatók rendelkezésére bocsátása céljából való adatmegosztásra vonatkozó megállapodások

Adatattribútumok

Adatállományok (minimális vagy EKB visszacsatolási mechanizmus (1))

Részt vevő NKB-k (2), amelyek a 16c. cikk (1) bekezdése szerint nem járultak hozzá az adatok megosztásához

Referenciaadatok
   (*1)

Az NKB országa

Minimális adatállomány

N.A.

A hitelező országa

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

ES nem járul hozzá a megosztáshoz

Adós: Név

Minimális adatállomány

N.A.

Adós: Jogalany-azonosító

Minimális adatállomány

N.A.

Adós: ország

Minimális adatállomány

N.A.

Vállalatközpont azonosító

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Legfelső szintű anyavállalat azonosító

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

IT nem járul hozzá a megosztáshoz

Jogi forma

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Gazdasági ágazat

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Jogi eljárás állása és Jogi eljárás kezdeményezésének időpontja

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

SK és ES nem járul hozzá az attribútumok megosztáshoz

AT nem járul hozzá az attribútumok megosztáshoz, amikor azok »Egyéb jogi intézkedésekre« vonatkoznak.

Instrumentum adatok

Megfigyelt szervezet azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Szerződés azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Instrumentum azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Instrumentum típusa

Minimális adatállomány

N.A.

Pénznem

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

AT nem járul hozzá a megosztáshoz

Kezdő időpont

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

AT és ES nem járul hozzá a megosztáshoz

Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt instrumentum

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

AT nem járul hozzá az azon instrumentumokra vonatkozó adatok megosztásához, amelyek tekintetében ezen attribútum értéke »Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt instrumentum«, azaz azon instrumentumok esetében, amelyeket bizalmi vagyonkezelésbe helyeztek, és amelyeket olyan adatszolgáltató (megfigyelt szervezet) jelent, amely nem az instrumentum hitelezője.

Jog szerinti végső lejárati időpont

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

AT és ES nem járul hozzá a megosztáshoz

Kezdeti kötelezettségvállalási összeg

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Cél

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

AT nem járul hozzá a megosztáshoz

Érvényesítés

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

AT nem járul hozzá a »Vevőkövetelések« fajtájú instrumentumokra vonatkozó adatok megosztásához, ha ezen attribútum értéke »Érvényesítés nélkül«.

PT nem járul hozzá a faktoring instrumentumokra vonatkozó adatok megosztásához, ha az attribútum »Érvényesítés nélkül«, és a »Hátralékok« 0 vagy van, de kevesebb mint 90 napja késedelmes.

Pénzügyi adatok

Megfigyelt szervezet azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Szerződés azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Instrumentum azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Kintlévő nominális összeg

Minimális adatállomány

N.A.

Mérlegen kívüli összeg

Minimális adatállomány

N.A.

Hátralékok az instrumentum tekintetében

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

ES nem járul hozzá ezen attribútum megosztásához, ha kevesebb mint 90 napja késedelmes instrumentumokra vonatkozik.

AT nem járul hozzá ezen attribútum megosztásához, ha a lejárt esedékesség időpontja szerint szűrik.

Lejárt esedékesség időpontja az instrumentum tekintetében

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

AT és ES nem járul hozzá a megosztáshoz.

ES ezt az attribútumot műveleti attribútumként kezeli a kevesebb mint 90 napja késedelmes instrumentumok kiválasztása érdekében.

Átutalt összeg

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Felhalmozott kamat

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Partner-instrumentum adatok

Megfigyelt szervezet azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Szerződés azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Instrumentum azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Partner azonosító: hitelező, kezelő, kezdeményező

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Partner azonosító: adós

Minimális adatállomány

N.A.

Partner szerepe (műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Egyetemleges felelősség adatok

Megfigyelt szervezet azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Szerződés azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Instrumentum azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Partner azonosító (3)

Minimális adatállomány

N.A.

Egyetemleges felelősség összege

Minimális adatállomány

N.A.

Számviteli adatok

Megfigyelt szervezet azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Szerződés azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Instrumentum azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Halmozott leírások

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

AT nem járul hozzá a megosztáshoz

Kapott védelem adatok

Megfigyelt szervezet azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Védelem azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Védelmet nyújtó azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Védelem típusa

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

AT nem járul hozzá a megosztáshoz

Instrumentum-kapott védelem adatok
   (4)

Megfigyelt szervezet azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Szerződés azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Instrumentum azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

Védelem azonosító

(műveleti attribútum)

EKB visszacsatolási mechanizmus adatállomány

---

(*1)  Az NKB-k ezeket az attribútumokat a RIAD-ból vonják ki, kizárólag akkor, ha megjelölésük »F« (free), azaz szabadon hozzáférhető, vagyis nem titkos és nyilvánosságra hozható, vagy »R«, azaz a 10. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint engedélyezett felhasználások mellett az attribútumérték megosztható az adatszolgáltatóval, amely az információt nyújtotta, és – bármely alkalmazandó titoktartási korlátozás függvényében – más adatszolgáltatóval, vagyis csupán korlátozott felhasználású, az intézmények és leányvállalatok adatainak adatbázisáról szóló, 2018. június 1-jei (EU) 2018/876 európai központi banki iránymutatás (EKB/2018/16) (HL L 154., 2018.6.18., 3. o.) szerint.

*1

(1)  Lásd a fogalommeghatározásokat a 2. cikkben.

1

(2)  A részt vevő NKB a tagállama ISO országkódjával szerepel.

2

(3)  Nemzeti szinten a rendszeres továbbítás során az átvevő NKB a rezidens adatszolgáltatókkal csak azokat az adóstársakat (azonosító és a közös felelősség összege) osztja meg, amelyek a rezidens adatszolgáltatónál tartanak hiteleket.

3

(4)  Az NKB-k ezeket az attribútumokat használhatják arra, hogy a visszacsatolási mechanizmusban megjelöljék a védelmi tételekhez kapcsolódó instrumentumokat.”

4

---

II. MELLÉKLET

„IV. MELLÉKLET

Részvétel az AnaCredit visszacsatolási keretmechanizmusban

Ezen iránymutatás alkalmazásában a következő NKB-k minősülnek részt vevő NKB-nak, a részvétel feltüntetett kezdő időpontjától.

2020. április 1-jét követően és a részvétel megfelelő kezdő időpontját megelőzően az NKB-k megkapják az EKB visszacsatolási mechanizmus adatállományt a 16d. cikk (1) bekezdésében említett tesztelési célokra.

| NKB | Részvétel kezdő időpontja |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 2021. július 1. |
| Banco de España | 2021. július 1. |
| Banca d’Italia | 2021. július 1. |
| Oesterreichische Nationalbank | 2021. július 1. |
| Banco de Portugal | 2021. július 1. |
| Národná banka Slovenska | 2021. július 1. |

NKB

Részvétel kezdő időpontja

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

2021. július 1.

Banco de España

2021. július 1.

Banca d’Italia

2021. július 1.

Oesterreichische Nationalbank

2021. július 1.

Banco de Portugal

2021. július 1.

Národná banka Slovenska

2021. július 1.

---

Helyesbítések

| 2020.3.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.3.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/58

---

Helyesbítés az eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2018. május 3-i 1/2018 EKLT vegyes bizottsági határozathoz (2019/1802)

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 274., 2019. október 28.
  )

A 15. oldalon:

a következő szövegrész:

„(*1) Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.”

helyesen:

„Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. sz. határozatában foglalt meghatározás szerint.”

---