# Eiropas Savienības L 25/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 25 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 30. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 25

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 30. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2020/123 (2020. gada 27. janvāris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2020/123 (2020. gada 27. janvāris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 30.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2020/123

(2020. gada 27. janvāris),

ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi ir jāpieņem, ievērojot pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, kā arī konsultatīvo padomju ieteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi ir jāpieņem, ievērojot pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, kā arī konsultatīvo padomju ieteikumus.

| (3) | Padomei ir pienākums pieņemt zvejas iespēju noteikšanas un iedalīšanas pasākumus un, attiecīgā gadījumā, arī dažus ar iedalīšanu funkcionāli saistītus nosacījumus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tādā veidā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti. |
| --- | --- |

(3)

Padomei ir pienākums pieņemt zvejas iespēju noteikšanas un iedalīšanas pasākumus un, attiecīgā gadījumā, arī dažus ar iedalīšanu funkcionāli saistītus nosacījumus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tādā veidā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti.

| (4) | Tātad kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs. |
| --- | --- |

(4)

Tātad kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1380/2013 15. pantu izkraušanas pienākumu pilnā apmērā piemēro no 2019. gada 1. janvāra un būtu jāizkrauj visas to sugu nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu piemēro izkraušanas pienākumu, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu Komisija ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko nosaka detalizētus izkraušanas pienākuma īstenošanas noteikumus īpašu izmetumu plānu veidā, kuri piemērojami uz laiku, ilgākais uz trīs gadu laikposmu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1380/2013 15. pantu izkraušanas pienākumu pilnā apmērā piemēro no 2019. gada 1. janvāra un būtu jāizkrauj visas to sugu nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu piemēro izkraušanas pienākumu, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu Komisija ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko nosaka detalizētus izkraušanas pienākuma īstenošanas noteikumus īpašu izmetumu plānu veidā, kuri piemērojami uz laiku, ilgākais uz trīs gadu laikposmu.

| (6) | Zvejas iespējās, kas noteiktas to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta. Tāpēc zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā norādīto kopējās nozvejas apjomu (nevis ieteikumā norādīto vēlamās nozvejas apjomu). Apjomi, kurus izkraušanas pienākuma piemērošanas laikā drīkst izņēmuma kārtā turpināt izmest, būtu jāatvelk no ieteikumā norādītā kopējo nozveju apjoma. |
| --- | --- |

(6)

Zvejas iespējās, kas noteiktas to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta. Tāpēc zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā norādīto kopējās nozvejas apjomu (nevis ieteikumā norādīto vēlamās nozvejas apjomu). Apjomi, kurus izkraušanas pienākuma piemērošanas laikā drīkst izņēmuma kārtā turpināt izmest, būtu jāatvelk no ieteikumā norādītā kopējo nozveju apjoma.

| (7) | Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES sniegtais zinātniskais ieteikums paredz nulles apjoma nozveju. Ja šo krājumu KPN tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās nozvejas, tostarp piezvejas no minētajiem krājumiem, izraisītu tā dēvētās kritiskās sugas parādību. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, un vajadzību panākt minēto krājumu labu bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY), ir lietderīgi noteikt īpašas KPN piezvejām, kas gūtas no minētajiem krājumiem. Minēto KPN līmenis būtu jānosaka tādā apjomā, kas samazinātu zivju mirstību minētajos krājumos un stimulētu selektivitātes uzlabošanu un piezveju novēršanu. Lai jauktu sugu zvejniecībās cik vien iespējams garantētu zvejas iespēju izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktu, ir lietderīgi izveidot kvotu apmaiņas rezervi tām dalībvalstīm, kurām nav kvotu, ar ko nosegt nenovēršamo piezveju. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES sniegtais zinātniskais ieteikums paredz nulles apjoma nozveju. Ja šo krājumu KPN tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās nozvejas, tostarp piezvejas no minētajiem krājumiem, izraisītu tā dēvētās kritiskās sugas parādību. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, un vajadzību panākt minēto krājumu labu bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY), ir lietderīgi noteikt īpašas KPN piezvejām, kas gūtas no minētajiem krājumiem. Minēto KPN līmenis būtu jānosaka tādā apjomā, kas samazinātu zivju mirstību minētajos krājumos un stimulētu selektivitātes uzlabošanu un piezveju novēršanu. Lai jauktu sugu zvejniecībās cik vien iespējams garantētu zvejas iespēju izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktu, ir lietderīgi izveidot kvotu apmaiņas rezervi tām dalībvalstīm, kurām nav kvotu, ar ko nosegt nenovēršamo piezveju.

| (8) | Lai samazinātu nozveju no krājumiem, kuriem noteikta piezvejas KPN, šos krājumus apzvejojošajās zvejniecībās zvejas iespējas būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. Lai novērstu nozvejas nelikumīgu izmešanu, būtu jānosaka ar zvejas iespējām nesaraujami saistīti tehniskie un kontroles pasākumi. |
| --- | --- |

(8)

Lai samazinātu nozveju no krājumiem, kuriem noteikta piezvejas KPN, šos krājumus apzvejojošajās zvejniecībās zvejas iespējas būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. Lai novērstu nozvejas nelikumīgu izmešanu, būtu jānosaka ar zvejas iespējām nesaraujami saistīti tehniskie un kontroles pasākumi.

| (9) | Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu Eiropas labraka (Dicentrarchus labrax) nārsta bara biomasa Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienviddaļā (ICES 4.b, 4.c, 7.a, un 7.d–7.h rajonā) samazinās kopš 2009. gada un šobrīd ir zem MSY Btrigger
  un tikai nedaudz virs Blim
  . Pateicoties Savienības veiktajiem pasākumiem, ir samazinājusies zvejas izraisīta zivju mirstība – tā pašreiz ir zem FMSY
  . Tomēr krājumu papildināšanās ir lēna un kopš 2008. gada svārstās, nesekojot konkrētai tendencei. Tādēļ būtu jāturpina piemērot nozvejas limitus, vienlaikus nodrošinot, ka zvejas izraisītas šā krājuma zivju mirstības mērķapjoms atbilst MSY. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu Eiropas labraka (Dicentrarchus labrax) nārsta bara biomasa Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienviddaļā (ICES 4.b, 4.c, 7.a, un 7.d–7.h rajonā) samazinās kopš 2009. gada un šobrīd ir zem MSY Btrigger
  un tikai nedaudz virs Blim
  . Pateicoties Savienības veiktajiem pasākumiem, ir samazinājusies zvejas izraisīta zivju mirstība – tā pašreiz ir zem FMSY
  . Tomēr krājumu papildināšanās ir lēna un kopš 2008. gada svārstās, nesekojot konkrētai tendencei. Tādēļ būtu jāturpina piemērot nozvejas limitus, vienlaikus nodrošinot, ka zvejas izraisītas šā krājuma zivju mirstības mērķapjoms atbilst MSY.

| (10) | Saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plānu, kas noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472 (2), zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, kas atbilst minētās regulas 2. pantā definētajiem FMSY
  diapazoniem, minētās regulas 1. panta 1. punktā minētajos krājumos jāsasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam jāuztur FMSY
  diapazonos saskaņā ar minētās regulas 4. pantu. Tāpēc kopējā zvejas izraisītā labraka mirstība ICES 8.a un 8.b rajonā būtu jānosaka saskaņā ar MSY, ņemot vērā komerciālo un atpūtas nozveju un ietverot izmetumus (saskaņā ar ICES ieteikumu kopā 2 533 tonnas). Dalībvalstīm ir jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka zvejas izraisīta zivju mirstība, ko izraisa to flotes un atpūtas zvejnieki, nepārsniedz FMSY
  punkta vērtību, kā prasīts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plānu, kas noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472 (2), zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, kas atbilst minētās regulas 2. pantā definētajiem FMSY
  diapazoniem, minētās regulas 1. panta 1. punktā minētajos krājumos jāsasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam jāuztur FMSY
  diapazonos saskaņā ar minētās regulas 4. pantu. Tāpēc kopējā zvejas izraisītā labraka mirstība ICES 8.a un 8.b rajonā būtu jānosaka saskaņā ar MSY, ņemot vērā komerciālo un atpūtas nozveju un ietverot izmetumus (saskaņā ar ICES ieteikumu kopā 2 533 tonnas). Dalībvalstīm ir jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka zvejas izraisīta zivju mirstība, ko izraisa to flotes un atpūtas zvejnieki, nepārsniedz FMSY
  punkta vērtību, kā prasīts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā.

| (11) | Būtu jāturpina arī pasākumi attiecībā uz Eiropas labraka atpūtas zveju, ņemot vērā minētās zvejas būtisko ietekmi uz attiecīgajiem krājumiem. Zinātnisko ieteikumu ietvaros būtu jāturpina piemērot nozveju ar atbrīvošanu un dienas individuālajiem limitiem. Ņemot vērā pietiekamas selektivitātes trūkumu un to, ka, iespējams, tiks nozvejots lielāks skaits īpatņu nekā noteiktie limiti, būtu jāizslēdz stacionāri tīkli. Kad ir atļauta tikai nozveja ar atbrīvošanu, būtu jāatļauj tikai tādi zvejas rīki, kas nodrošina augstus izdzīvotības rādītājus. Ņemot vērā vides, sociālos un ekonomiskos apstākļus un jo īpaši komerciālo zvejnieku atkarību no minētajiem krājumiem piekrastes kopienās, šie pasākumi attiecībā uz Eiropas labraku nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp komerciālo un atpūtas zvejnieku interesēm. Minētie pasākumi jo īpaši ļautu atpūtas zvejniekiem veikt zvejas darbības, ņemot vērā to ietekmi uz šiem krājumiem. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jāturpina arī pasākumi attiecībā uz Eiropas labraka atpūtas zveju, ņemot vērā minētās zvejas būtisko ietekmi uz attiecīgajiem krājumiem. Zinātnisko ieteikumu ietvaros būtu jāturpina piemērot nozveju ar atbrīvošanu un dienas individuālajiem limitiem. Ņemot vērā pietiekamas selektivitātes trūkumu un to, ka, iespējams, tiks nozvejots lielāks skaits īpatņu nekā noteiktie limiti, būtu jāizslēdz stacionāri tīkli. Kad ir atļauta tikai nozveja ar atbrīvošanu, būtu jāatļauj tikai tādi zvejas rīki, kas nodrošina augstus izdzīvotības rādītājus. Ņemot vērā vides, sociālos un ekonomiskos apstākļus un jo īpaši komerciālo zvejnieku atkarību no minētajiem krājumiem piekrastes kopienās, šie pasākumi attiecībā uz Eiropas labraku nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp komerciālo un atpūtas zvejnieku interesēm. Minētie pasākumi jo īpaši ļautu atpūtas zvejniekiem veikt zvejas darbības, ņemot vērā to ietekmi uz šiem krājumiem.

| (12) | Attiecībā uz zuša (Anguilla anguilla) krājumu ICES ieteikusi zivju antropogēno mirstību, kā arī zuša atpūtas un komerciālo zveju samazināt līdz nulles līmenim vai uzturēt pēc iespējas tuvāku nulles līmenim. Turklāt Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) pieņēma ieteikumu GFCM/42/2018/1, ar ko izveido pārvaldības pasākumus attiecībā uz zuti Vidusjūrā. Ir lietderīgi saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā Savienībā un tāpēc attiecībā uz visām zuša zvejniecībām un visiem zuša dzīves posmiem arī ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos, kā arī iesāļūdeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, saglabāt trīs secīgus mēnešus ilgu zvejas aizlieguma laiku. Zvejas aizlieguma laikam būtu jāsaskan ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1100/2007 (3) noteiktajiem saglabāšanas mērķiem un zušu migrācijas paradumiem, tāpēc ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos ir lietderīgi šādu zveju aizliegt no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 28. februārim. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz zuša (Anguilla anguilla) krājumu ICES ieteikusi zivju antropogēno mirstību, kā arī zuša atpūtas un komerciālo zveju samazināt līdz nulles līmenim vai uzturēt pēc iespējas tuvāku nulles līmenim. Turklāt Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) pieņēma ieteikumu GFCM/42/2018/1, ar ko izveido pārvaldības pasākumus attiecībā uz zuti Vidusjūrā. Ir lietderīgi saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā Savienībā un tāpēc attiecībā uz visām zuša zvejniecībām un visiem zuša dzīves posmiem arī ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos, kā arī iesāļūdeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, saglabāt trīs secīgus mēnešus ilgu zvejas aizlieguma laiku. Zvejas aizlieguma laikam būtu jāsaskan ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1100/2007 (3) noteiktajiem saglabāšanas mērķiem un zušu migrācijas paradumiem, tāpēc ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos ir lietderīgi šādu zveju aizliegt no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 28. februārim.

| (13) | Vairākus gadus dažas plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumu KPN ir bijušas noteiktas nulles apjomā un saistītas ar pienākumu tūlīt atbrīvot nejauši nozvejotus īpatņus. Šāda īpaša režīma iemesls bija minēto krājumu sliktais saglabāšanās stāvoklis un pieņēmums, ka, tā kā sugas izdzīvotība ir augsta, izmetumu dēļ zvejas izraisītā zivju mirstība nepalielināsies un izmetumi labvēlīgi ietekmēs šo sugu saglabāšanos. Ja vien nepiemēro kādu no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētajām atkāpēm no izkraušanas pienākuma, minēto sugu nozvejas no 2019. gada 1. janvāra tomēr ir jāizkrauj. Šādas atkāpes minētās regulas 15. panta 4. punkta a) apakšpunktā atļautas attiecībā uz sugām, kuru zveja ir aizliegta un kuras kā tādas ir noteiktas Savienības tiesību aktā, kas pieņemts KZP jomā. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt minēto sugu zvejošanu attiecīgajos apgabalos. |
| --- | --- |

(13)

Vairākus gadus dažas plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumu KPN ir bijušas noteiktas nulles apjomā un saistītas ar pienākumu tūlīt atbrīvot nejauši nozvejotus īpatņus. Šāda īpaša režīma iemesls bija minēto krājumu sliktais saglabāšanās stāvoklis un pieņēmums, ka, tā kā sugas izdzīvotība ir augsta, izmetumu dēļ zvejas izraisītā zivju mirstība nepalielināsies un izmetumi labvēlīgi ietekmēs šo sugu saglabāšanos. Ja vien nepiemēro kādu no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētajām atkāpēm no izkraušanas pienākuma, minēto sugu nozvejas no 2019. gada 1. janvāra tomēr ir jāizkrauj. Šādas atkāpes minētās regulas 15. panta 4. punkta a) apakšpunktā atļautas attiecībā uz sugām, kuru zveja ir aizliegta un kuras kā tādas ir noteiktas Savienības tiesību aktā, kas pieņemts KZP jomā. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt minēto sugu zvejošanu attiecīgajos apgabalos.

| (14) | Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem. |
| --- | --- |

(14)

Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem.

| (15) | Daudzgadu plāns Ziemeļjūrai tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/973 (4) un stājās spēkā 2018. gadā. Rietumu ūdeņu daudzgadu plāns stājās spēkā 2019. gadā. Zvejas iespējas minēto plānu 1. pantā uzskaitītajiem krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar mērķapjomiem (FMSY
  diapazoniem) un aizsardzības pasākumiem atbilstoši minēto plānu nosacījumiem. FMSY
  diapazoni ir noteikti attiecīgajā ICES ieteikumā. Ja nav pieejama atbilstoša zinātniska informācija, zvejas iespējas piezvejas sugu krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar piesardzīgu pieeju, kā noteikts daudzgadu plānos. Lai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības secīgos gados, saskaņā ar Regulas (ES) 2019/472 4. panta 5. punkta c) apakšpunktu FMSY
  augšējo diapazonu ir lietderīgi izmantot attiecībā uz heka ziemeļu krājumu un heka dienvidu krājumu. |
| --- | --- |

(15)

Daudzgadu plāns Ziemeļjūrai tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/973 (4) un stājās spēkā 2018. gadā. Rietumu ūdeņu daudzgadu plāns stājās spēkā 2019. gadā. Zvejas iespējas minēto plānu 1. pantā uzskaitītajiem krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar mērķapjomiem (FMSY
  diapazoniem) un aizsardzības pasākumiem atbilstoši minēto plānu nosacījumiem. FMSY
  diapazoni ir noteikti attiecīgajā ICES ieteikumā. Ja nav pieejama atbilstoša zinātniska informācija, zvejas iespējas piezvejas sugu krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar piesardzīgu pieeju, kā noteikts daudzgadu plānos. Lai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības secīgos gados, saskaņā ar Regulas (ES) 2019/472 4. panta 5. punkta c) apakšpunktu FMSY
  augšējo diapazonu ir lietderīgi izmantot attiecībā uz heka ziemeļu krājumu un heka dienvidu krājumu.

| (16) | Rietumu ūdeņu daudzgadu plāna 8. pants nosaka – ja zinātniskais ieteikums liecina, ka minētā plāna 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim
  , jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti, šie korektīvie pasākumi var ietvert to zvejniecību apturēšanu, kas attiecīgo krājumu apzvejo specializētajā zvejā, un atbilstošu zvejas iespēju samazināšanu šiem krājumiem un/vai citiem krājumiem, ko apzvejo zvejniecības, kurās gūst mencas vai merlanga piezvejas. |
| --- | --- |

(16)

Rietumu ūdeņu daudzgadu plāna 8. pants nosaka – ja zinātniskais ieteikums liecina, ka minētā plāna 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim
  , jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti, šie korektīvie pasākumi var ietvert to zvejniecību apturēšanu, kas attiecīgo krājumu apzvejo specializētajā zvejā, un atbilstošu zvejas iespēju samazināšanu šiem krājumiem un/vai citiem krājumiem, ko apzvejo zvejniecības, kurās gūst mencas vai merlanga piezvejas.

| (17) | ICES savā ieteikumā norāda, ka mencas un merlanga krājumi Ķeltu jūrā ir zem Blim
  . Tāpēc attiecībā uz šiem krājumiem būtu jāveic turpmāki korektīvie pasākumi. Minētajiem pasākumiem būtu jāveicina attiecīgo krājumu atjaunošanās un jāaizstāj turpmāka zvejas iespēju samazināšana zvejniecībās, kuras šos krājumus apzvejo. Attiecībā uz merlangu Ķeltu jūrā minētajiem pasākumiem būtu jāietver zvejas rīku raksturlielumu tehniskas izmaiņas, lai samazinātu merlanga piezveju, kas ir funkcionāli saistīti ar zvejas iespējām zvejniecībās, kurās apzvejo minēto sugu zivis. |
| --- | --- |

(17)

ICES savā ieteikumā norāda, ka mencas un merlanga krājumi Ķeltu jūrā ir zem Blim
  . Tāpēc attiecībā uz šiem krājumiem būtu jāveic turpmāki korektīvie pasākumi. Minētajiem pasākumiem būtu jāveicina attiecīgo krājumu atjaunošanās un jāaizstāj turpmāka zvejas iespēju samazināšana zvejniecībās, kuras šos krājumus apzvejo. Attiecībā uz merlangu Ķeltu jūrā minētajiem pasākumiem būtu jāietver zvejas rīku raksturlielumu tehniskas izmaiņas, lai samazinātu merlanga piezveju, kas ir funkcionāli saistīti ar zvejas iespējām zvejniecībās, kurās apzvejo minēto sugu zivis.

| (18) | 2019. gadā ir veikti korektīvi pasākumi attiecībā uz mencas zvejas iespējām Ķeltu jūrā. Minētajā gadījumā KPN šim krājumam tika rezervēta tikai piezvejai. Tomēr, tā kā krājums ir mazāks par Blim
  , būtu jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, lai krājuma apjoms pārsniegtu MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plāna 8. pantu. Ar šādiem pasākumiem uzlabotu selektivitāti, nosakot, ka apgabalos, kuros mencu nozveja ir ievērojama, obligāti jāizmanto zvejas rīki, kuros mencas piezvejas līmenis ir zemāks, tādējādi samazinot šā krājuma zvejas izraisīto mirstību jauktu sugu zvejniecībās. Būtu jānosaka KPN līmenis, lai novērstu priekšlaicīgu zvejas slēgšanu 2020. gada sākumā. Turklāt KPN vajadzētu būt tādai, lai izvairītos no iespējamas izmešanas, kas varētu apdraudēt datu vākšanu un krājuma zinātnisko novērtējumu. KPN noteikšana 805 tonnu apmērā nodrošinātu ievērojamu krājuma nārsta biomasas pieaugumu 2020. gadā, proti, vismaz par 100 %, lai nodrošinātu krājuma drīzu atgriešanos līdz līmenim, kas spēj nodrošināt MSY (Btrigger
  ). |
| --- | --- |

(18)

2019. gadā ir veikti korektīvi pasākumi attiecībā uz mencas zvejas iespējām Ķeltu jūrā. Minētajā gadījumā KPN šim krājumam tika rezervēta tikai piezvejai. Tomēr, tā kā krājums ir mazāks par Blim
  , būtu jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, lai krājuma apjoms pārsniegtu MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plāna 8. pantu. Ar šādiem pasākumiem uzlabotu selektivitāti, nosakot, ka apgabalos, kuros mencu nozveja ir ievērojama, obligāti jāizmanto zvejas rīki, kuros mencas piezvejas līmenis ir zemāks, tādējādi samazinot šā krājuma zvejas izraisīto mirstību jauktu sugu zvejniecībās. Būtu jānosaka KPN līmenis, lai novērstu priekšlaicīgu zvejas slēgšanu 2020. gada sākumā. Turklāt KPN vajadzētu būt tādai, lai izvairītos no iespējamas izmešanas, kas varētu apdraudēt datu vākšanu un krājuma zinātnisko novērtējumu. KPN noteikšana 805 tonnu apmērā nodrošinātu ievērojamu krājuma nārsta biomasas pieaugumu 2020. gadā, proti, vismaz par 100 %, lai nodrošinātu krājuma drīzu atgriešanos līdz līmenim, kas spēj nodrošināt MSY (Btrigger
  ).

| (19) | Zilās tunzivs KPN attiecībā uz Atlantijas okeāna austrumu daļas un Vidusjūras krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1627 (5). |
| --- | --- |

(19)

Zilās tunzivs KPN attiecībā uz Atlantijas okeāna austrumu daļas un Vidusjūras krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1627 (5).

| (20) | Pēc salīdzinoša novērtējuma, kura priekšmets bija siļķes krājums ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, ICES ir sniegusi ieteikumu par apvienotajiem siļķes krājumiem 6.a, 7.b un 7.c rajonā (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas un uz rietumiem no Īrijas). Minētais ieteikums aptver divas atsevišķas KPN (6.aS, 7.b un 7.c rajonā, no vienas puses, un 5.b, 6.b un 6.aN rajonā, no otras puses). ICES uzskata, ka ir jāizstrādā minēto krājumu atjaunošanas plāns. Tāpēc būtu jānosaka KPN, kas ļautu gūt ierobežotas nozvejas saskaņā ar komerciāli pārvaldītu zinātnisku paraugošanas programmu. |
| --- | --- |

(20)

Pēc salīdzinoša novērtējuma, kura priekšmets bija siļķes krājums ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, ICES ir sniegusi ieteikumu par apvienotajiem siļķes krājumiem 6.a, 7.b un 7.c rajonā (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas un uz rietumiem no Īrijas). Minētais ieteikums aptver divas atsevišķas KPN (6.aS, 7.b un 7.c rajonā, no vienas puses, un 5.b, 6.b un 6.aN rajonā, no otras puses). ICES uzskata, ka ir jāizstrādā minēto krājumu atjaunošanas plāns. Tāpēc būtu jānosaka KPN, kas ļautu gūt ierobežotas nozvejas saskaņā ar komerciāli pārvaldītu zinātnisku paraugošanas programmu.

| (21) | Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu siļķes Ķeltu jūrā (Clupea harengus) krājums (ICES 7.a rajonā uz dienvidiem no 52°30′ N, 7.g un 7.h rajonā, un 7.j un 7.k rajonā) ir zem Blim
  . Tāpēc ICES ieteica, ka 2020. gadā nozveju apjomam vajadzētu būt nulle tonnām. ICES ierosināja, ka būtu jāveic uzraudzības zveja, lai maksimāli palielinātu ieguldījumu zinātnisko datu vākšanā, tostarp palīdzot veikt hidroakustisko uzskaiti, un to, ka minimālajam nozvejas apjomam vajadzētu būt 869 tonnām. Šis skaitlis varētu nodrošināt minimālo skaitu, proti, vismaz 17 paraugus, kas vajadzīgi KPN uzraudzībai. Tāpēc ir lietderīgi noteikt KPN siļķes Ķeltu jūrā kontrolzvejniecībai, lai savāktu nepārtrauktus no zvejas atkarīgus nozvejas datus, netraucējot krājuma atjaunošanos. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu siļķes Ķeltu jūrā (Clupea harengus) krājums (ICES 7.a rajonā uz dienvidiem no 52°30′ N, 7.g un 7.h rajonā, un 7.j un 7.k rajonā) ir zem Blim
  . Tāpēc ICES ieteica, ka 2020. gadā nozveju apjomam vajadzētu būt nulle tonnām. ICES ierosināja, ka būtu jāveic uzraudzības zveja, lai maksimāli palielinātu ieguldījumu zinātnisko datu vākšanā, tostarp palīdzot veikt hidroakustisko uzskaiti, un to, ka minimālajam nozvejas apjomam vajadzētu būt 869 tonnām. Šis skaitlis varētu nodrošināt minimālo skaitu, proti, vismaz 17 paraugus, kas vajadzīgi KPN uzraudzībai. Tāpēc ir lietderīgi noteikt KPN siļķes Ķeltu jūrā kontrolzvejniecībai, lai savāktu nepārtrauktus no zvejas atkarīgus nozvejas datus, netraucējot krājuma atjaunošanos.

| (22) | 2018. gada 17. decembrīICES publicēja zinātnisko ieteikumu par starpapgabalu elastību attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) ICES 8.c un 9.a rajonā. Saskaņā ar ICES ieteikumu abu šo krājumu starpapgabalu elastībai nebūtu jāpārsniedz Fp.05 lielai zvejas izraisītajai mirstībai atbilstoša nozvejas apjoma un noteiktās KPN starpība. Tāpat KPN nedrīkstētu pārvietot uz krājumu, kura nārsta bara biomasa ir mazāka par limita references rādītāju (Blim
  ). Ar šāda zinātniskā ieteikuma nosacījumiem starpapgabalu elastība (īpašs nosacījums) attiecībā uz stavridām ICES 9. apakšapgabalā un ICES 8.c rajonā attiecībā uz 2020. gadu būtu jānosaka 10 % apmērā. |
| --- | --- |

(22)

2018. gada 17. decembrīICES publicēja zinātnisko ieteikumu par starpapgabalu elastību attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) ICES 8.c un 9.a rajonā. Saskaņā ar ICES ieteikumu abu šo krājumu starpapgabalu elastībai nebūtu jāpārsniedz Fp.05 lielai zvejas izraisītajai mirstībai atbilstoša nozvejas apjoma un noteiktās KPN starpība. Tāpat KPN nedrīkstētu pārvietot uz krājumu, kura nārsta bara biomasa ir mazāka par limita references rādītāju (Blim
  ). Ar šāda zinātniskā ieteikuma nosacījumiem starpapgabalu elastība (īpašs nosacījums) attiecībā uz stavridām ICES 9. apakšapgabalā un ICES 8.c rajonā attiecībā uz 2020. gadu būtu jānosaka 10 % apmērā.

| (23) | Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, kas ļauj novērtēt to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā un vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, konkrēti arī pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām. |
| --- | --- |

(23)

Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, kas ļauj novērtēt to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā un vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, konkrēti arī pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām.

| (24) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (6) tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, tostarp minētās regulas 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. 2014. gadā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principa piemērošanu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskām KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(24)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (6) tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, tostarp minētās regulas 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. 2014. gadā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principa piemērošanu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskām KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

| (25) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzētā ikgadējā elastība nav jāpiemēro, ja šāda piemērošana apdraud KZP mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz krājumiem, kuru nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim
  . |
| --- | --- |

(25)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzētā ikgadējā elastība nav jāpiemēro, ja šāda piemērošana apdraud KZP mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz krājumiem, kuru nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim
  .

| (26) | Turklāt, ņemot vērā to, ka COD/03AS; COD/5BE6A; WHG/56-14; WHG/07A un PLE/7HJK krājumu biomasa ir mazāka par Blim
  , un to, ka 2020. gadā ir atļauta tikai piezveja un zinātniskā zveja, dalībvalstis ir apņēmušās nepiemērot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu attiecībā uz šiem krājumiem, lai nozveja 2020. gadā nepārsniegtu noteikto KPN. |
| --- | --- |

(26)

Turklāt, ņemot vērā to, ka COD/03AS; COD/5BE6A; WHG/56-14; WHG/07A un PLE/7HJK krājumu biomasa ir mazāka par Blim
  , un to, ka 2020. gadā ir atļauta tikai piezveja un zinātniskā zveja, dalībvalstis ir apņēmušās nepiemērot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu attiecībā uz šiem krājumiem, lai nozveja 2020. gadā nepārsniegtu noteikto KPN.

| (27) | Ja krājuma KPN iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot minēto dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem nodrošina to, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem. |
| --- | --- |

(27)

Ja krājuma KPN iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot minēto dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem nodrošina to, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem.

| (28) | Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2020. gadam ir jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1627 5., 6., 7. un 9. pantu un I pielikumu. |
| --- | --- |

(28)

Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2020. gadam ir jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1627 5., 6., 7. un 9. pantu un I pielikumu.

| (29) | Lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir lietderīgi attiecībā uz vienu un to pašu bioloģisko krājumu ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažiem KPN apgabaliem. |
| --- | --- |

(29)

Lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir lietderīgi attiecībā uz vienu un to pašu bioloģisko krājumu ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažiem KPN apgabaliem.

| (30) | Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju šo sugu zvejas aizliegumu. |
| --- | --- |

(30)

Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju šo sugu zvejas aizliegumu.

| (31) | 2017. gada 23.–28. oktobrī Manilā Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences 12. sanāksmē minētās konvencijas I un II pielikumā iekļautajos aizsargājamo sugu sarakstos tika pievienotas vairākas sugas. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības zvejas kuģi, bet kas zvejo Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

(31)

2017. gada 23.–28. oktobrī Manilā Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences 12. sanāksmē minētās konvencijas I un II pielikumā iekļautajos aizsargājamo sugu sarakstos tika pievienotas vairākas sugas. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības zvejas kuģi, bet kas zvejo Savienības ūdeņos.

| (32) | Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (7) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(32)

Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (7) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

| (33) | Ievērojot ICES ieteikumu, ir lietderīgi uzturēt īpašu sistēmu tūbīšu un ar tām saistīto piezveju pārvaldībai Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Gaidāms, ka attiecīgais ICES zinātniskais ieteikums kļūs pieejams tikai 2020. gada februārī, tāpēc ir lietderīgi līdz ieteikuma saņemšanai KPN un kvotas minētajam krājumam provizoriski noteikt nulles apjomā. |
| --- | --- |

(33)

Ievērojot ICES ieteikumu, ir lietderīgi uzturēt īpašu sistēmu tūbīšu un ar tām saistīto piezveju pārvaldībai Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Gaidāms, ka attiecīgais ICES zinātniskais ieteikums kļūs pieejams tikai 2020. gada februārī, tāpēc ir lietderīgi līdz ieteikuma saņemšanai KPN un kvotas minētajam krājumam provizoriski noteikt nulles apjomā.

| (34) | Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (8) un Fēru Salām (9), Savienība ar minētajiem partneriem ir noturējusi apspriedes par zvejas tiesībām. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi (10), Apvienotā komiteja ir noteikusi Savienībai pieejamo zvejas iespēju apjomu Grenlandes ūdeņos 2020. gadā. Tāpēc šīs zvejas iespējas ir jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (8) un Fēru Salām (9), Savienība ar minētajiem partneriem ir noturējusi apspriedes par zvejas tiesībām. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi (10), Apvienotā komiteja ir noteikusi Savienībai pieejamo zvejas iespēju apjomu Grenlandes ūdeņos 2020. gadā. Tāpēc šīs zvejas iespējas ir jāiekļauj šajā regulā.

| (35) | Savienības KPN Grenlandes paltusam starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā neskar Savienības nostāju par attiecīgo Savienības daļu šajā zvejniecībā. |
| --- | --- |

(35)

Savienības KPN Grenlandes paltusam starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā neskar Savienības nostāju par attiecīgo Savienības daļu šajā zvejniecībā.

| (36) | Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā neizdevās pieņemt saglabāšanas pasākumus attiecībā uz diviem sarkanasaru krājumiem Irmingera jūrā. Minētajiem krājumiem būtu jānosaka attiecīgās KPN saskaņā ar nostājām, ko Savienība paudusi NEAFC. |
| --- | --- |

(36)

Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā neizdevās pieņemt saglabāšanas pasākumus attiecībā uz diviem sarkanasaru krājumiem Irmingera jūrā. Minētajiem krājumiem būtu jānosaka attiecīgās KPN saskaņā ar nostājām, ko Savienība paudusi NEAFC.

| (37) | Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā vienojās, ka 2018. un 2019. gadā ICCAT drīkst neiedalīto zilās tunzivs kvotas rezervi sadalīt 2019. un 2020. gadam, jo īpaši ņemot vērā jaunattīstībā esošo piekrastes ICCAT līgumslēdzēju pušu, sadarbīgu pušu, kas nav līgumslēdzējas puses, un sadarbīgu subjektu vai zvejniecības subjektu (CPC) nerūpnieciskās zvejas vajadzības. Par minēto sadalīšanu tika panākta vienošanās ICCAT 2. paneļa starpsesiju sanāksmē (Madridē, 2018. gada martā), attiecībā uz Savienībai iedalāmo daļu balstoties uz informāciju, kas saņemta no trim dalībvalstīm: Grieķijas, Spānijas un Portugāles. Tā rezultātā Savienība ir saņēmusi konkrētas papildu zvejas iespējas 87 tonnu apmērā 2019. gadam un 100 tonnu apmērā 2020. gadam, kuras Savienības nerūpnieciskās flotes var izmantot dažos Savienības reģionos. ICCAT gadskārtējās sanāksmēs 2018. un 2019. gadā apstiprināja minēto zvejas iespēju piešķiršanu Savienībai. Parametri, ko Padome noteikusi, lai 2019. gadam noteiktu sadales principu starp Grieķiju, Spāniju un Portugāli, paliek spēkā 2020. gadā. |
| --- | --- |

(37)

Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā vienojās, ka 2018. un 2019. gadā ICCAT drīkst neiedalīto zilās tunzivs kvotas rezervi sadalīt 2019. un 2020. gadam, jo īpaši ņemot vērā jaunattīstībā esošo piekrastes ICCAT līgumslēdzēju pušu, sadarbīgu pušu, kas nav līgumslēdzējas puses, un sadarbīgu subjektu vai zvejniecības subjektu (CPC) nerūpnieciskās zvejas vajadzības. Par minēto sadalīšanu tika panākta vienošanās ICCAT 2. paneļa starpsesiju sanāksmē (Madridē, 2018. gada martā), attiecībā uz Savienībai iedalāmo daļu balstoties uz informāciju, kas saņemta no trim dalībvalstīm: Grieķijas, Spānijas un Portugāles. Tā rezultātā Savienība ir saņēmusi konkrētas papildu zvejas iespējas 87 tonnu apmērā 2019. gadam un 100 tonnu apmērā 2020. gadam, kuras Savienības nerūpnieciskās flotes var izmantot dažos Savienības reģionos. ICCAT gadskārtējās sanāksmēs 2018. un 2019. gadā apstiprināja minēto zvejas iespēju piešķiršanu Savienībai. Parametri, ko Padome noteikusi, lai 2019. gadam noteiktu sadales principu starp Grieķiju, Spāniju un Portugāli, paliek spēkā 2020. gadā.

| (38) | ICCAT Ieteikums 16-05, ar kuru attiecībā uz zobenzivi Vidusjūrā samazināta 2020. gada KPN, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Tāpat kā tas jau ir attiecībā uz zilās tunzivs krājumu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ir lietderīgi, ka nozvejām, kas atpūtas zvejā gūtas no visiem citiem ICCAT krājumiem, arī tiek piemēroti ICCAT pieņemtie nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(38)

ICCAT Ieteikums 16-05, ar kuru attiecībā uz zobenzivi Vidusjūrā samazināta 2020. gada KPN, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Tāpat kā tas jau ir attiecībā uz zilās tunzivs krājumu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ir lietderīgi, ka nozvejām, kas atpūtas zvejā gūtas no visiem citiem ICCAT krājumiem, arī tiek piemēroti ICCAT pieņemtie nozvejas limiti.

| (39) | ICCAT gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pirmo reizi vienojās par KPN zilajai haizivij Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, kas nozvejota saistībā ar ICCAT zvejniecībām, un par sadales principu. Tādējādi minētā krājuma zvejas iespējas būtu jāpiešķir dalībvalstīm. Turklāt ICCAT vienojās par neiedalīto KPN zilajai haizivij Atlantijas okeāna dienvidu daļā, kas nozvejota saistībā ar ICCAT zvejniecībām. Turklāt ikgadējie izkraušanas limiti tika sadalīti starp līgumslēdzējām pusēm attiecībā uz zilā marlīna un baltā marlīna krājumiem Atlantijas okeānā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(39)

ICCAT gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pirmo reizi vienojās par KPN zilajai haizivij Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, kas nozvejota saistībā ar ICCAT zvejniecībām, un par sadales principu. Tādējādi minētā krājuma zvejas iespējas būtu jāpiešķir dalībvalstīm. Turklāt ICCAT vienojās par neiedalīto KPN zilajai haizivij Atlantijas okeāna dienvidu daļā, kas nozvejota saistībā ar ICCAT zvejniecībām. Turklāt ikgadējie izkraušanas limiti tika sadalīti starp līgumslēdzējām pusēm attiecībā uz zilā marlīna un baltā marlīna krājumiem Atlantijas okeānā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (40) | Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma mērķsugu un piezvejas sugu nozvejas limitus laikposmam no 2019. gada 1. decembra līdz 2020. gada 30. novembrim. Nosakot zvejas iespējas 2020. gadam, būtu jāņem vērā kvotu apguve 2019. gadā. |
| --- | --- |

(40)

Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma mērķsugu un piezvejas sugu nozvejas limitus laikposmam no 2019. gada 1. decembra līdz 2020. gada 30. novembrim. Nosakot zvejas iespējas 2020. gadam, būtu jāņem vērā kvotu apguve 2019. gadā.

| (41) | Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma jaunus dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) nozvejas limitus, kas neietekmē Savienības nozvejas limitus IOTC. Tomēr tā samazināja iespējas izmantot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) un apgādes kuģus. Tika pieņemti pasākumi attiecībā uz Mobulīdraju paturēšanu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(41)

Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma jaunus dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) nozvejas limitus, kas neietekmē Savienības nozvejas limitus IOTC. Tomēr tā samazināja iespējas izmantot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) un apgādes kuģus. Tika pieņemti pasākumi attiecībā uz Mobulīdraju paturēšanu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (42) | Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) gadskārtējā sanāksme notiks 2020. gada 14.–18. februārī. Līdz tam SPRFMO konvencijas apgabalā būtu provizoriski jāsaglabā pašreizējie pasākumi. |
| --- | --- |

(42)

Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) gadskārtējā sanāksme notiks 2020. gada 14.–18. februārī. Līdz tam SPRFMO konvencijas apgabalā būtu provizoriski jāsaglabā pašreizējie pasākumi.

| (43) | Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumu 2018.–2020. gada laikposmam. Gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā tas netika pārskatīts, tāpēc to būtu jāturpina īstenot Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(43)

Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumu 2018.–2020. gada laikposmam. Gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā tas netika pārskatīts, tāpēc to būtu jāturpina īstenot Savienības tiesību aktos.

| (44) | Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (CCSBT) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā apstiprina gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā pieņemto dienvidu tunzivs KPN 2018.–2020. gada laikposmam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(44)

Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (CCSBT) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā apstiprina gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā pieņemto dienvidu tunzivs KPN 2018.–2020. gada laikposmam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (45) | Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma KPN galvenajām tās pārziņā esošajām sugām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(45)

Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma KPN galvenajām tās pārziņā esošajām sugām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (46) | Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā saglabāja iepriekš pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Būtu jāturpina minēto pasākumu ieviešana Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(46)

Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā saglabāja iepriekš pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Būtu jāturpina minēto pasākumu ieviešana Savienības tiesību aktos.

| (47) | Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 41. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā pieņēma virkni zvejas iespēju 2020. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(47)

Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 41. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā pieņēma virkni zvejas iespēju 2020. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (48) | Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) sestajā pušu sanāksmē 2019. gadā tika pieņemti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi attiecībā uz šā nolīguma aptvertajiem krājumiem. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(48)

Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) sestajā pušu sanāksmē 2019. gadā tika pieņemti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi attiecībā uz šā nolīguma aptvertajiem krājumiem. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (49) | Attiecībā uz sniega krabju zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru Parīzes 1920. gada līgums visām šā līguma pusēm piešķir vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem, tostarp zvejas resursiem. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi, ciktāl tā attiecas uz sniega krabju zvejošanu kontinentālajā šelfā ap Svalbāru, ir izklāstīts divās Norvēģijai adresētās verbālnotās, kas datētas ar 2016. gada 25. oktobri un 2017. gada 24. februāri. Lai nodrošinātu to, ka sniega krabju iegūšana Svalbāras apgabalā notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus nosaka Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā minētā līguma robežās atrodas šī joma, ir lietderīgi noteikt to kuģu skaitu, kam ir atļauts darboties šādā zvejniecībā. Šādu zvejas iespēju iedalīšana dalībvalstīm attiecas tikai uz 2020. gadu. Jāatgādina, ka Savienībā galvenā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu gulstas uz karoga dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz sniega krabju zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru Parīzes 1920. gada līgums visām šā līguma pusēm piešķir vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem, tostarp zvejas resursiem. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi, ciktāl tā attiecas uz sniega krabju zvejošanu kontinentālajā šelfā ap Svalbāru, ir izklāstīts divās Norvēģijai adresētās verbālnotās, kas datētas ar 2016. gada 25. oktobri un 2017. gada 24. februāri. Lai nodrošinātu to, ka sniega krabju iegūšana Svalbāras apgabalā notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus nosaka Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā minētā līguma robežās atrodas šī joma, ir lietderīgi noteikt to kuģu skaitu, kam ir atļauts darboties šādā zvejniecībā. Šādu zvejas iespēju iedalīšana dalībvalstīm attiecas tikai uz 2020. gadu. Jāatgādina, ka Savienībā galvenā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu gulstas uz karoga dalībvalstīm.

| (50) | Saskaņā ar Venecuēlas Bolivāra Republikai adresēto Savienības deklarāciju (11), ir jānosaka lutjānzivju zvejas iespējas, kas Venecuēlai ir pieejamas Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar Venecuēlas Bolivāra Republikai adresēto Savienības deklarāciju (11), ir jānosaka lutjānzivju zvejas iespējas, kas Venecuēlai ir pieejamas Savienības ūdeņos.

| (51) | Daži noteikumi ir jāpiemēro pastāvīgi, tāpēc, lai novērstu juridisko nenoteiktību laikposmā no 2020. gada beigām līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2021. gadam, šīs regulas noteikumus par zvejas aizliegumiem un zvejas aizlieguma sezonām būtu jāturpina piemērot arī 2021. gada sākumā līdz laikam, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2021. gadam. |
| --- | --- |

(51)

Daži noteikumi ir jāpiemēro pastāvīgi, tāpēc, lai novērstu juridisko nenoteiktību laikposmā no 2020. gada beigām līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2021. gadam, šīs regulas noteikumus par zvejas aizliegumiem un zvejas aizlieguma sezonām būtu jāturpina piemērot arī 2021. gada sākumā līdz laikam, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2021. gadam.

| (52) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz atļaušanu individuālām dalībvalstīm tām iedalīto zvejas piepūli pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(52)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz atļaušanu individuālām dalībvalstīm tām iedalīto zvejas piepūli pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12).

| (53) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapu formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un iesūtīšanai, kas attiecas uz jūrā pavadāmo dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(53)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapu formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un iesūtīšanai, kas attiecas uz jūrā pavadāmo dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

| (54) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz atsevišķa piemērošanas diena. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(54)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz atsevišķa piemērošanas diena. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.

| (55) | Dažus no starptautiskajiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pieņem gada beigās, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2019. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. |
| --- | --- |

(55)

Dažus no starptautiskajiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pieņem gada beigās, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2019. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā.

| (56) | Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus, |
| --- | --- |

(56)

Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2.   Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

| a) | nozvejas limitus 2020. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2021. gadam; |
| --- | --- |

a)

nozvejas limitus 2020. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2021. gadam;

| b) | zvejas piepūles limitus 2020. gadam, izņemot II pielikumā noteiktos zvejas piepūles limitus, kurus piemēros no 2020. gada 1. februāra līdz 2021. gada 31. janvārim; |
| --- | --- |

b)

zvejas piepūles limitus 2020. gadam, izņemot II pielikumā noteiktos zvejas piepūles limitus, kurus piemēros no 2020. gada 1. februāra līdz 2021. gada 31. janvārim;

| c) | dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2019. gada 1. decembra līdz 2020. gada 30. novembrim; |
| --- | --- |

c)

dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2019. gada 1. decembra līdz 2020. gada 30. novembrim;

| d) | dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 30. pantā noteiktas minētā pantā norādītajiem 2019. un 2020. gada laikposmiem. |
| --- | --- |

d)

dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 30. pantā noteiktas minētā pantā norādītajiem 2019. un 2020. gada laikposmiem.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

| a) | Savienības zvejas kuģiem; |
| --- | --- |

a)

Savienības zvejas kuģiem;

| b) | trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

b)

trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

2.   Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad tās attiecīgajos noteikumos ir konkrēti minēta šāda zveja.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā izklāstītās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

| a) | “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī; |
| --- | --- |

a)

“trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

| b) | “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā; |
| --- | --- |

b)

“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā;

| c) | “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; |
| --- | --- |

c)

“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

| d) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:






  i) | zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma; |
| --- | --- | --- |

d)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:

i)

zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma;

| ii) | visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma; |
| --- | --- |

ii)

visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma;

| e) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; |
| --- | --- |

e)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

| f) | “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām; |
| --- | --- |

f)

“analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

| g) | “linuma acs izmērs” ir zvejas rīka linuma acs izmērs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (13) 6. panta 34) punktā; |
| --- | --- |

g)

“linuma acs izmērs” ir zvejas rīka linuma acs izmērs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (13) 6. panta 34) punktā;

13

| h) | “Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

h)

“Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;

| i) | “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā. |
| --- | --- |

i)

“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

| a) | “ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā (14); |
| --- | --- |

a)

“ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā (14);

ICES

14

| b) | “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; |
| --- | --- |

b)

“Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

| c) | “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; |
| --- | --- |

c)

“Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

| d) | “ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 53° 30' N 15° 00' W, |
| --- | --- | --- |

d)

“ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

53° 30' N 15° 00' W,

| — | 53° 30' N 11° 00' W, |
| --- | --- |

—

53° 30' N 11° 00' W,

| — | 51° 30' N 11° 00' W, |
| --- | --- |

—

51° 30' N 11° 00' W,

| — | 51° 30' N 13° 00' W, |
| --- | --- |

—

51° 30' N 13° 00' W,

| — | 51° 00' N 13° 00' W, |
| --- | --- |

—

51° 00' N 13° 00' W,

| — | 51° 00' N 15° 00' W; |
| --- | --- |

—

51° 00' N 15° 00' W;

| e) | “ICES 8.c rajona 25. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 43° 00' N 9° 00' W, |
| --- | --- | --- |

e)

“ICES 8.c rajona 25. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

43° 00' N 9° 00' W,

| — | 43° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 00' N 10° 00' W,

| — | 43° 30' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 30' N 10° 00' W,

| — | 43° 30' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 30' N 9° 00' W,

| — | 44° 00' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 9° 00' W,

| — | 44° 00' N 8° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 8° 00' W,

| — | 43° 30' N 8° 00' W; |
| --- | --- |

—

43° 30' N 8° 00' W;

| f) | “ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 43° 00' N 8° 00' W, |
| --- | --- | --- |

f)

“ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

43° 00' N 8° 00' W,

| — | 43° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 00' N 10° 00' W,

| — | 42° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

42° 00' N 10° 00' W,

| — | 42° 00' N 8° 00' W; |
| --- | --- |

—

42° 00' N 8° 00' W;

| g) | “ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 42° 00' N 8° 00' W, |
| --- | --- | --- |

g)

“ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

42° 00' N 8° 00' W,

| — | 42° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

42° 00' N 10° 00' W,

| — | 38° 30' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

38° 30' N 10° 00' W,

| — | 38° 30' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

38° 30' N 9° 00' W,

| — | 40° 00' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

40° 00' N 9° 00' W,

| — | 40° 00' N 8° 00' W; |
| --- | --- |

—

40° 00' N 8° 00' W;

| h) | “ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals, kas aptver Kadisas jūras līci un tam piegulošos 9.a rajona ūdeņus; |
| --- | --- |

h)

“ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals, kas aptver Kadisas jūras līci un tam piegulošos 9.a rajona ūdeņus;

ICES

| i) | “ICES 8.c rajona 31. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 43° 30' N 6° 00' W, |
| --- | --- | --- |

i)

“ICES 8.c rajona 31. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

43° 30' N 6° 00' W,

| — | 44° 00' N 6° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 6° 00' W,

| — | 44° 00' N 2° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 2° 00' W,

| — | 43° 30' N 2° 00' W; |
| --- | --- |

—

43° 30' N 2° 00' W;

| j) | “Kadisas jūras līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23' 48′′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

j)

“Kadisas jūras līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23' 48′′ rietumu garuma;

ICES

| k) | “CCAMLR konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 (15) 2. panta a) punktā; |
| --- | --- |

k)

“CCAMLR konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 (15) 2. panta a) punktā;

CCAMLR

15

| l) | “CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (16) II pielikumā; |
| --- | --- |

l)

“CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (16) II pielikumā;

CECAF

16

| m) | “IATTC konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (17); |
| --- | --- |

m)

“IATTC konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (17);

IATTC

17

| n) | “ICCAT konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (18); |
| --- | --- |

n)

“ICCAT konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (18);

ICCAT

18

| o) | “IOTC kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (19); |
| --- | --- |

o)

“IOTC kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (19);

IOTC

19

| p) | “NAFO apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 (20) III pielikumā; |
| --- | --- |

p)

“NAFO apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 (20) III pielikumā;

NAFO

20

| q) | “SEAFO konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (21); |
| --- | --- |

q)

“SEAFO konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (21);

SEAFO

21

| r) | “SIOFA nolīguma apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (22); |
| --- | --- |

r)

“SIOFA nolīguma apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (22);

SIOFA

22

| s) | “SPRFMO konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (23); |
| --- | --- |

s)

“SPRFMO konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (23);

SPRFMO

23

| t) | “WCPFC konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (24); |
| --- | --- |

t)

“WCPFC konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (24);

WCPFC

24

| u) | “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums; |
| --- | --- |

u)

“Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

| v) | “IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:






  — | 150° rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- | --- |

v)

“IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:

IATTC

WCPFC

—

150° rietumu garuma meridiāns,

| — | 130° rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

130° rietumu garuma meridiāns,

| — | 4° dienvidu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

4° dienvidu platuma paralēle,

| — | 50° dienvidu platuma paralēle. |
| --- | --- |

—

50° dienvidu platuma paralēle.

II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un to sadalījums

1.   Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2.   Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 18. pantā un tās V pielikuma A daļā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 (25) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1.   Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2.   KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

| a) | atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un |
| --- | --- |

a)

atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un

| b) | nodrošina šādu rezultātu:






  i) | ja ir pieejams analītisks novērtējums, krājuma izmantošana no 2020. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst MSY, vai |
| --- | --- | --- |

b)

nodrošina šādu rezultātu:

i)

ja ir pieejams analītisks novērtējums, krājuma izmantošana no 2020. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst MSY, vai

| ii) | ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

ii)

ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3.   Līdz 2020. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | pieņemtās KPN; |
| --- | --- |

a)

pieņemtās KPN;

| b) | attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN; |
| --- | --- |

b)

attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN;

| c) | ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam. |
| --- | --- |

c)

ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

1.   Nozvejas, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā, tiek paturētas uz kuģa vai tiek izkrautas tikai tad, ja:

| a) | tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai |
| --- | --- |

a)

tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai

| b) | tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. |
| --- | --- |

b)

tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

2.   Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, lai tādējādi varētu piemērot minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma uzskaitīt nozvejas attiecībā pret attiecīgajām kvotām.

8. pants

Kvotu apmaiņas mehānisms nenovēršamās piezvejas KPN attiecībā uz izkraušanas pienākuma ieviešanu

1.   Lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma ieviešanu un dažu piezveju kvotas darītu pieejamas dalībvalstīm, kurām tādu nav, IA pielikumā norādītajām KPN piemēro šā panta 2.–5. punktā izklāstīto kvotu apmaiņas mehānismu.

2.   6 % no katras dalībvalstij iedalītās KPN kvotas mencai Ķeltu jūrā, mencai ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, merlangam Īrijas jūrā un jūras zeltplekstei ICES 7.h, 7.j un 7.k rajonā un 3 % no katras dalībvalstij iedalītās KPN kvotas merlangam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas dara pieejamus kvotu apmaiņas rezervei, kuru atver no 2020. gada 1. janvāra. Dalībvalstīm, kurām attiecīgo kvotu nav, līdz 2020. gada 31. martam ir ekskluzīva pieeja šai kvotu rezervei.

3.   No rezerves paņemtās kvotas nevar apmainīt vai pārcelt uz nākamo gadu. Neizmantotos daudzumus pēc 2020. gada 31. marta atdod atpakaļ dalībvalstīm, kuras kvotu apmaiņas rezervi ar tiem papildinājušas.

4.   Pretī dodamās kvotas vēlams ņemt no IA pielikuma papildinājuma saraksta, kurā uzskaitītās KPN norādījušas rezervi papildinājušās dalībvalstis.

5.   Minētās kvotas ir ar līdzvērtīgu komerciālo vērtību, kas noteikta, izmantojot tirgus maiņas kursu vai citu savstarpēji pieņemamu maiņas kursu. Ja nav citu alternatīvu, izmanto līdzvērtīgu ekonomisko vērtību, kuru pēc vidējām iepriekšējā gada Savienības cenām noteicis Eiropas Zvejas un akvakultūras produktu tirgus novērošanas centrs.

6.   Gadījumos, kad šā panta 2.–5. punktā izklāstītais kvotu apmaiņas mehānisms dalībvalstīm neļauj līdzvērtīgā apmērā nosegt nenovēršamo piezveju, dalībvalstis cenšas par kvotu apmaiņu vienoties, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu un nodrošinot, ka apmaiņas kvotu komerciālā vērtība ir līdzvērtīga.

9. pants

Zvejas piepūles limiti ICES 7.e rajonā

1.   Ar ICES 7.e rajonā īstenoto jūrasmēles krājuma pārvaldību saistīto tiesību un pienākumu tehniskie aspekti saistībā ar II pielikumu 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem laikposmiem ir noteikti II pielikumā.

2.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma, ko tā izteikusi saskaņā ar II pielikuma 7.4. punktu, Komisija papildus II pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var šai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt vēl citas dienas, kad ar savas karoga dalībvalsts atļauju kuģis, uz kura ir reglamentēti zvejas rīki, drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 53. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Pamatojoties uz II pielikuma 8.1. punktā minēto pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, Komisija papildus II pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var pieprasījumu izteikušai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt ne vairāk kā vēl trīs dienas, kad laikā no 2020. gada 1. februāra līdz 2021. gada 31. janvārim kuģis drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Šādu iedalīšanu veic, pamatojoties uz aprakstu, ko dalībvalsts iesniegusi saskaņā ar II pielikuma 8.3. punktu, un pēc apspriešanās ar ZZTEK. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 53. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

10. pants

Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraka zveju

1.   Savienības zvejas kuģiem, kā arī jebkādām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot Eiropas labraku ICES 4.b un 4.c rajonā un ICES 7. apakšapgabalā. Aizliegts paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, 2020. gada janvārī un no 2020. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā un ICES 7.a un 7.g rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos ūdeņos līdz 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas drīkst zvejot Eiropas labraku un paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas minētajā apgabalā nozvejots ar šādiem zvejas rīkiem un ievērojot šādus limitus:

| a) | ja izmanto grunts traļus (26), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā; |
| --- | --- |

a)

ja izmanto grunts traļus (26), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā;

| b) | ja izmanto zvejas vadus (27), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā; |
| --- | --- |

b)

ja izmanto zvejas vadus (27), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā;

| c) | ja izmanto āķus un āķu rindas (28), nepārsniedz 5,7 t gadā uz katru kuģi; |
| --- | --- |

c)

ja izmanto āķus un āķu rindas (28), nepārsniedz 5,7 t gadā uz katru kuģi;

| d) | ja izmanto fiksētos žaunu tīklus (29), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 1,4 tonnas gadā uz katru kuģi. |
| --- | --- |

d)

ja izmanto fiksētos žaunu tīklus (29), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 1,4 tonnas gadā uz katru kuģi.

Atkāpes, kas izklāstītas šā punkta pirmajā daļā, attiecas uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrējuši Eiropas labraka nozvejas: c) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot āķus un āķu rindas, un d) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot fiksētos žaunu tīklus. Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut atkāpi piemērot citam zvejas kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.

3.   Šā panta 2. punktā noteiktie nozvejas limiti nav nododami citam kuģim un – ja piemēro mēneša limitu – nav pārceļami no viena mēneša uz citu. Savienības zvejas kuģiem, kuri vienā kalendārajā mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 2. punktā.

Dalībvalstis ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai visas ar katra tipa zvejas rīkiem gūtās Eiropas labraka nozvejas.

4.   Francija un Spānija nodrošina, ka labraka krājuma zivju mirstība ICES 8.a un 8. b rajonā, kuru izraisa to komerciālā un atpūtas zveja, nepārsniedz FMSY
  punkta vērtību, kā rezultātā nozvejas kopējais apjoms ir 2 533 tonnas, kā noteikts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā.

5.   Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 4.b, 4.c, 6.a, 7.a–7.k rajonā:

| a) | no 2020. gada 1. janvāra līdz 29. februārim un no 1. decembra līdz 31. decembrim Eiropas labraku zvejot atļauts vienīgi ar makšķeri vai ar rokas āķu rindu, un nozvejotās zivis jāatbrīvo. Minētajos laikposmos aizliegts paturēt, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā; |
| --- | --- |

a)

no 2020. gada 1. janvāra līdz 29. februārim un no 1. decembra līdz 31. decembrim Eiropas labraku zvejot atļauts vienīgi ar makšķeri vai ar rokas āķu rindu, un nozvejotās zivis jāatbrīvo. Minētajos laikposmos aizliegts paturēt, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā;

| b) | no 2020. gada 1. marta līdz 30. novembrim viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā; paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm. |
| --- | --- |

b)

no 2020. gada 1. marta līdz 30. novembrim viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā; paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm.

Pirmās daļas b) apakšpunktu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus minētajā apakšpunktā minētajā laikposmā nedrīkst izmantot Eiropas labraka zvejai vai paturēšanai.

6.   Atpūtas zvejā ICES 8.a un 8.b rajonā viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā. Paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm. Šo punktu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus nedrīkst izmantot Eiropas labraka zvejai vai paturēšanai.

7.   Šā panta 5. un 6. punkts neskar stingrākus valstu pasākumus attiecībā uz atpūtas zveju.

11. pants

Pasākumi attiecībā uz zuša zvejniecībām ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos

Jebkāda specializēta, nejauša zušu zveja un zušu atpūtas zveja ir aizliegta ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un iesāļudeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, laikposmā, kas ilgst trīs mēnešus pēc kārtas un ko katra attiecīgā dalībvalsts nosaka laikā no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 28. februārim. Noteikto laikposmu dalībvalstis Komisijai paziņo ne vēlāk kā 2020. gada 1. jūnijā.

12. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1.   Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

| c) | zvejas iespēju pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu; |
| --- | --- |

c)

zvejas iespēju pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu;

| d) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

d)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| e) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

e)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| f) | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu; |
| --- | --- |

f)

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;

| g) | kvotu nodošanu un apmaiņu, kas veikta, ievērojot šīs regulas 19. pantu. |
| --- | --- |

g)

kvotu nodošanu un apmaiņu, kas veikta, ievērojot šīs regulas 19. pantu.

2.   Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētās KPN un kvotu ikgadējās pārvaldības nolūkos šīs regulas I pielikumā ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN.

3.   Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN.

4.   Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

13. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu un merlangu Ķeltu jūrā

1.   Savienības kuģiem, kas ar grunts traļiem un vadiem zvejo ICES 7.f un 7.g rajonā, 7.h rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un 7.j rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 11° rietumu garuma, piemēro šādus pasākumus:

| a) | Savienības kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem un kuru nozveju veido vismaz 20 % pikšas, ir aizliegts zvejot 1. punktā minētajā apgabalā, ja vien tie neizmanto zvejas rīkus ar vienu no šādiem linuma acs izmēriem:






  — | āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni, |
| --- | --- | --- |

a)

Savienības kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem un kuru nozveju veido vismaz 20 % pikšas, ir aizliegts zvejot 1. punktā minētajā apgabalā, ja vien tie neizmanto zvejas rīkus ar vienu no šādiem linuma acs izmēriem:

—

āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni,

| — | T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, |
| --- | --- |

—

T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm,

| — | āmis ar 120 mm lielām linuma acīm, |
| --- | --- |

—

āmis ar 120 mm lielām linuma acīm,

| — | āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni līdz 2020. gada 31. maijam; |
| --- | --- |

—

āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni līdz 2020. gada 31. maijam;

| b) | no 2020. gada 1. jūnija papildus a) apakšpunktā minētajiem pasākumiem, Savienības kuģi izmanto: i) zvejas rīku, kas būvēts tā, lai starp zvejas auklu un zvejas rīka apakšējo daļu būtu vismaz vienu metru liela atstarpe, vai ii) jebkādus citus līdzekļus, kas saskaņā ar ICES vai ZZTEK novērtējumu ir vismaz tikpat selektīvi, lai izvairītos no mencu nozvejas; |
| --- | --- |

b)

no 2020. gada 1. jūnija papildus a) apakšpunktā minētajiem pasākumiem, Savienības kuģi izmanto: i) zvejas rīku, kas būvēts tā, lai starp zvejas auklu un zvejas rīka apakšējo daļu būtu vismaz vienu metru liela atstarpe, vai ii) jebkādus citus līdzekļus, kas saskaņā ar ICES vai ZZTEK novērtējumu ir vismaz tikpat selektīvi, lai izvairītos no mencu nozvejas;

| c) | Savienības kuģiem, kas zvejo ar grunts vadiem un kuru nozveju veido vismaz 20 % pikšas, ir aizliegts zvejot 1. punktā minētajā apgabalā, ja vien tie neizmanto zvejas rīkus ar vienu no šādiem linuma acs izmēriem:






  — | āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni, |
| --- | --- | --- |

c)

Savienības kuģiem, kas zvejo ar grunts vadiem un kuru nozveju veido vismaz 20 % pikšas, ir aizliegts zvejot 1. punktā minētajā apgabalā, ja vien tie neizmanto zvejas rīkus ar vienu no šādiem linuma acs izmēriem:

—

āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni,

| — | T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, |
| --- | --- |

—

T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm,

| — | āmis ar 120 mm lielām linuma acīm. |
| --- | --- |

—

āmis ar 120 mm lielām linuma acīm.

2.   Izņemot kuģus, kuri ir Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2018/2034 (30) 9. panta 2. punkta darbības jomā, Savienības kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem un vadiem ICES 7.f – 7.k rajonā un apgabalā uz rietumiem no 5° rietumu garuma ICES 7.e rajonā, vai Savienības kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem 1. punktā minētajā apgabalā un kuru nozveju veido mazāk nekā 20 % pikšas, ir aizliegts zvejot, ja vien tie neizmanto āmjus, kuru mazākais linuma acs izmērs ir vismaz 100 mm. Šī prasība par minimālo āmja linuma acs izmēru neattiecas uz kuģiem, kuru mencas piezveja saskaņā ar ZZTEK novērtējumu nepārsniedz 1,5 %.

3.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu un Regulas (ES) 2019/1241 27. panta 2. punktu nozvejas procentuālo daļu aprēķina kā proporciju no visu pēc katra zvejas reisa izkrauto jūras bioloģisko resursu dzīvsvara.

4.   Savienības kuģi kā alternatīvu 1. punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītajiem rīkiem var izmantot citus ļoti selektīvus zvejas rīkus, kuru tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK izvērtētu zinātnisku pētījumu ļauj nozvejot mazāk nekā 1 % mencas.

14. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Ziemeļjūrā

Apgabali, kuros aizliegts zvejot, izņemot ar pelaģiskiem zvejas rīkiem (riņķvadiem un traļiem), un laikposmi, kuros piemēro zvejas aizliegumu, ir noteikti IV pielikumā.

15. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Kategatā

1.   No 2020. gada 31. maija Savienības kuģi, kas zvejo ar grunts traļiem (zvejas rīka kods: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX un PTB) ar minimālo linuma acs izmēru 70 mm izmanto vienu no šādiem selektīviem zvejas rīkiem:

| a) | selektīvais režģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja; |
| --- | --- |

a)

selektīvais režģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja;

| b) | selektīvais režģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm; |
| --- | --- |

b)

selektīvais režģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm;

| c) | Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm; |
| --- | --- |

c)

Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm;

| d) | reglamentēts ļoti selektīvs zvejas rīks, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK izvērtētu zinātnisku pētījumu ļauj nozvejot mazāk nekā 1,5 % mencas, ja tas ir vienīgais uz kuģa esošais zvejas rīks. |
| --- | --- |

d)

reglamentēts ļoti selektīvs zvejas rīks, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK izvērtētu zinātnisku pētījumu ļauj nozvejot mazāk nekā 1,5 % mencas, ja tas ir vienīgais uz kuģa esošais zvejas rīks.

2.   Līdz 2020. gada 31. martam dalībvalstis var identificēt Savienības kuģus, uz kuriem attiecīgās dalībvalsts projekta ietvaros vēlākais 2020. gada 31. decembrī tiks uzstādīts aprīkojums pilnībā dokumentētām zvejniecībām. Minētie Savienības kuģi var izmantot rīkus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 2019/1241. Attiecīgās dalībvalstis šo kuģu sarakstu dara zināmu Komisijai.

16. pants

Zvejai aizliegtās sugas

1.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

| a) | ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

a)

ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

| b) | pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

b)

pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| c) | baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

c)

baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| d) | melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

d)

melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| e) | gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

e)

gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| f) | parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

f)

parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

| g) | lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

g)

lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| h) | bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

h)

bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

| i) | siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos; |
| --- | --- |

i)

siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos;

| j) | dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; |
| --- | --- |

j)

dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

| k) | cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

k)

cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā;

| l) | vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; |
| --- | --- |

l)

vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos;

| m) | parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; |
| --- | --- |

m)

parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā;

| n) | dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezveju novēršanas programmas. |
| --- | --- |

n)

dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezveju novēršanas programmas.

2.   Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

17. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, iesūta Komisijai datus par apzvejoto krājumu izkrāvumu apjomu un zvejas piepūli, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

II NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

18. pants

Zvejas atļaujas

1.   Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo trešo valstu ūdeņos, ir noteikts V pielikuma A daļā.

2.   Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas V pielikuma A daļā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas V pielikuma A daļā.

III NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

19. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1.   Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2.   Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts sniegta paziņojuma var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās pauž piekrišanu tam, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi ir saistoša. Tad Komisija RZPO sekretariātam paziņo par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, un to dara saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3.   Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4.   Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir iedalītas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, tiek uzskatītas no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura panākta attiecīgi ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

5.   Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2021. gada 31. janvārim.

2. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

20. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1.   To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 1. punktā.

2.   To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 2. punktā.

3.   To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 3. punktā.

4.   To zvejas kuģu skaitu, kuriem atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 4. punktā.

5.   To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 5. punktā.

6.   Zilo tunzivju kopējo audzēšanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 6. punktā.

7.   To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuriem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 520/2007 (31) 12. pantu ir atļauts (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas VI pielikuma 7. punktā.

8.   To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivis, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 8. punktā.

21. pants

Atpūtas zveja

Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai.

22. pants

Haizivis

1.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

2.   Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju.

3.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ICCAT konvencijas apgabalā nozvejotu Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

4.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

5.   Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis).

3. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

23. pants

Izpētes zvejniecības paziņojumi

Ja dalībvalsts plāno 2020. gadā piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā, tā CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu par to paziņo ne vēlāk kā 2020. gada 1. jūnijā.

Dissostichus

CCAMLR

24. pants

Ilkņzivju izpētes zvejas ierobežojumi

1.   Ilkņzivju zveja 2019.–2020. gada zvejas sezonā notiek tikai tajās dalībvalstīs un apakšapgabalos un to veic tikai tie kuģi, kas noteikti VII pielikuma A tabulā, attiecībā uz sugām, KPN un piezvejas limitiem, kas noteikti minētā pielikuma B tabulā.

2.   Haizivju sugu specializētā zveja mērķiem, kas nav zinātniskā pētniecība, ir aizliegta. Jebkuras haizivis, jo īpaši mazuļus un apaugļotas mātītes, kas nejauši piezvejotas ilkņzivju zvejā, atbrīvo dzīvas.

3.   Vajadzības gadījumā, kad paziņotais nozvejas apjoms sasniedz paredzēto KPN limitu, konkrētajā mazapjoma pētnieciskajā vienībā (SSRU) notiekošo zveju pārtrauc, un šo SSRU uz visu atlikušo sezonu slēdz zvejas darbībai.

4.   Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā, ja tas ir atļauts saskaņā ar 1. punktu, ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 metriem.

25. pants

Krila zveja 2020.–2021. gada zvejas sezonā

1.   Ja kāda dalībvalsts plāno 2020.–2021. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu (Euphausia superba), tā ne vēlāk kā 2020. gada 1. maijā, izmantojot formātu, kas noteikts šīs regulas VII pielikuma papildinājuma B daļā, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2020. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam.

2.   Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krila zvejā.

3.   Dalībvalsts, kura plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4.   Ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ, dalībvalstīm ir tiesības atļaut krila zvejā piedalīties kuģiem, par ko CCAMLR sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz:

| a) | pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju; |
| --- | --- |

a)

pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju;

| b) | izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. |
| --- | --- |

b)

izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5.   Dalībvalstis neatļauj krila zvejā piedalīties kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) zvejas kuģu sarakstiem.

4. iedaļa

IOTC kompetences apgabals

26. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC kompetences apgabalā

1.   Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 1. punktā.

2.   Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi (Xiphias gladius) un garspuru tunzivi (Thunnus alalunga), un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 2. punktā.

3.   Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4.   Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nododamie kuģi būtu iekļauti IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju RZPO kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu sarakstā.

5.   Dalībvalstis savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma drīkst palielināt tikai tad, ja netiek pārsniegti IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktie limiti.

27. pants

Dreifējošas ZPI un apgādes kuģi

1.   Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 300 aktīvu dreifējošu ZPI.

2.   Apgādes kuģu skaits nav lielāks par diviem apgādes kuģiem uz ne mazāk kā pieciem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un visi ir vienas un tās pašas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi.

3.   Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nekad nav vairāk par vienu tās pašas dalībvalsts karoga apgādes kuģi.

4.   Savienība IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā nereģistrē jaunus vai papildu apgādes kuģus.

28. pants

Haizivis

1.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuru zvejas darbības notiek tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, un ar noteikumu, ka nozveja paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3.   Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

5. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

29. pants

Pelaģiskā zveja

1.   Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IH pielikumā noteikto KPN robežās drīkst tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības.

2.   Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2019. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 78 600 tonnām.

3.   Zvejas iespējas, kas noteiktas IH pielikumā, drīkst izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai Komisijai iesūta pārsūtīšanai uz SPRFMO sekretariātu paredzētu sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostā.

30. pants

Mobulīdrajas

1.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot zvejas kuģus, kas veic pašpatēriņa zveju (ja nozvejotās zivis tieši patērē zvejnieku ģimenes). Atkāpjoties no pirmā teikuma, mobulīdrajas, kas netīši nozvejotas nerūpnieciskajā zvejā (zveja ar rīkiem, kas nav āķu jedas vai pelaģisko zivju zveja, piemēram, zveja ar riņķvadu, makšķerrīku, žaunu tīkliem, rokas āķu rindu un velcēšanas kuģiem, un kas reģistrēta IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā), drīkst izkraut tikai vietējam patēriņam.

2.   Visi zvejas kuģi, izņemot tos, kas veic pašpatēriņa zveju, mobulīdrajas tūlīt atbrīvo dzīvas un, cik praktiski iespējams, neskartas, tiklīdz tās redzamas tīklā, uz āķa vai uz klāja, un to dara tā, lai pēc iespējas mazāk kaitētu nozvejotajiem īpatņiem.

31. pants

Grunts zveja

1.   Grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2019. gadā dalībvalstis attiecīgi īsteno vai gūst tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja notikusi laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un nepārsniedzot minētajā laikposmā reģistrēto gada vidējo nozvejas apjomu vai piepūles parametrus. Pārsniegt minēto reģistrēto apjomu vai parametrus dalībvalstis drīkst tikai tādā gadījumā, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti.

2.   Dalībvalstis, kurām SPRFMO konvencijas apgabalā laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja, drīkst zvejot tikai tad, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot bez iepriekš reģistrētas grunts zvejas piepūles vai nozvejas.

32. pants

Izpētes zveja

1.   2020. gadā dalībvalstis SPRFMO konvencijas apgabalā notiekošā ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām drīkst piedalīties tikai tad, ja SPRFMO ir apstiprinājusi šādas zvejniecības pieteikumu, kurš ietver zvejas operāciju plānu un apņemšanos īstenot datu vākšanas plānu.

2.   Zveja notiek vienīgi SPRFMO norādītajos pētniecības blokos. Aizliegts zvejot dziļumā, kas mazāks par 750 metriem un lielāks par 2 000 metriem.

3.   KPN ir tāda, kā norādīts IH pielikumā. Atļauts viens zvejas reiss, kura maksimālais ilgums ir 21 secīga diena, āķu skaits vienā ievietošanas reizē nepārsniedz 5 000 un zvejas rīku ievietošanas reižu skaits vienā pētniecības blokā nav lielāks par 20. Zveju izbeidz līdz ar KPN sasniegšanu vai tad, kad zvejas rīki ir ievietoti un izcelti 100 reižu, atkarībā no tā, kas iestājas drīzāk.

6. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

33. pants

Zveja ar riņķvadu

1.   Kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu, ir aizliegts dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) zvejot:

| a) | no 2020. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 2020. gada 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2020. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2021. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:






  — | Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, |
| --- | --- | --- |

a)

no 2020. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 2020. gada 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2020. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2021. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:

—

Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,

| — | 150° rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

150° rietumu garuma meridiāns,

| — | 40° ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

40° ziemeļu platuma paralēle,

| — | 40° dienvidu platuma paralēle; |
| --- | --- |

—

40° dienvidu platuma paralēle;

| b) | no 2020. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 2020. gada 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:






  — | 96° rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- | --- |

b)

no 2020. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 2020. gada 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:

—

96° rietumu garuma meridiāns,

| — | 110° rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

110° rietumu garuma meridiāns,

| — | 4° ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

4° ziemeļu platuma paralēle,

| — | 3° dienvidu platuma paralēle. |
| --- | --- |

—

3° dienvidu platuma paralēle.

2.   Attiecīgās dalībvalstis līdz 2020. gada 1. aprīlim (neieskaitot) Komisijai paziņo, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas aizlieguma laikiem tās izvēlējušās katram no saviem kuģiem. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.

3.   Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai citā kuģī pārkrauj visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.

4.   Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai |
| --- | --- |

a)

ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai

| b) | ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis. |
| --- | --- |

b)

ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

34. pants

Dreifējošas ZPI

1.   Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 450 aktīvu ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt savas atrašanās vietas koordinātas, kurām līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivēta, tai atrodoties uz riņķvadu kuģa.

2.   Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nedrīkst ZPI izvietot 15 dienās, pirms sācies izvēlētais 33. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais zvejas aizlieguma periods, un 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma perioda sākuma tas savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik kuģis sākotnēji ir izvietojis.

3.   Saskaņā ar IATTC prasībām dalībvalstis katru mēnesi paziņo Komisijai to, cik ZPI ir bijušas aktīvas katrā atsevišķā dienā. Šos ziņojumus iesniedz ar laika nobīdi, kas nav mazāka par 60 dienām un nav lielāka par 75 dienām. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta IATTC sekretariātam.

35. pants

Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām

Lielacu tunzivs kopējās ikgadējās nozvejas, kuras IATTC konvencijas apgabalā drīkst gūt katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, ir noteiktas IL pielikumā.

IATTC

36. pants

Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums

1.   Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot minētajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2.   Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo.

3.   Kuģu operatori:

| a) | reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi); |
| --- | --- |

a)

reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi);

| b) | paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai iesūta līdz 31. janvārim. |
| --- | --- |

b)

paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai iesūta līdz 31. janvārim.

37. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums

Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo.

IATTC

Mobulidae

Manta

Mobula

7. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

38. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

SEAFO

| a) | spoku kaķhaizivs (Apristurus manis); |
| --- | --- |

a)

spoku kaķhaizivs (Apristurus manis);

Apristurus manis

| b) | dūmakaingludā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi); |
| --- | --- |

b)

dūmakaingludā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi);

Etmopterus bigelowi

| c) | īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus); |
| --- | --- |

c)

īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus);

Etmopterus brachyurus

| d) | lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps); |
| --- | --- |

d)

lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps);

Etmopterus princeps

| e) | gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus); |
| --- | --- |

e)

gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus);

Etmopterus pusillus

| f) | raju dzimtas (Rajidae) zivis; |
| --- | --- |

f)

raju dzimtas (Rajidae) zivis;

Rajidae

| g) | samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus); |
| --- | --- |

g)

samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus);

Scymnodon squamulosus

| h) | Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis; |
| --- | --- |

h)

Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis;

Selachimorpha

| i) | dzelkņu haizivs (Squalus acanthias). |
| --- | --- |

i)

dzelkņu haizivs (Squalus acanthias).

Squalus acanthias

8. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

39. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniegtu 403 dienas.

2.   Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.

3.   Dalībvalstis nodrošina, lai lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozveja, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2020. gadā nepārsniegtu 2 000 tonnu.

40. pants

Zvejas, kurā izmanto ZPI, pārvaldība

1.   Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, no 2020. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2020. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts izvietot, izmantot vai uzstādīt ZPI WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma.

2.   Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam ZPI ir aizliegts uzstādīt WCPFC konvencijas apgabala atklātajos ūdeņos starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma vēl uz papildu diviem mēnešiem: vai nu no 2020. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2020. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2020. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2020. gada 31. decembra plkst. 24.00.

3.   Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja uz kuģa vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis; |
| --- | --- |

a)

pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja uz kuģa vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis;

| b) | ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai |
| --- | --- |

b)

ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai

| c) | ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. |
| --- | --- |

c)

ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka neviens to kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 350 ZPI ar aktivizētām ar instrumentiem aprīkotām bojām. Boju aktivizē vienīgi uz kuģa klāja.

5.   Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur, pārkrauj citā kuģī un no tiem izkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

41. pants

To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivi

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivi (Xiphias gladius) uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts IX pielikumā.

WCPFC

Xiphias gladius

42. pants

Zobenzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma

Dalībvalstis nodrošina, lai zobenzivs (Xiphias gladius) nozvejas, ko kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, guvuši uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, 2020. gadā nepārsniegtu IG pielikumā noteikto limitu. Dalībvalstis turklāt nodrošina, ka minētā pasākuma rezultātā nenotiek zobenzivs zvejas piepūles pārvirze uz apgabalu, kas atrodas uz ziemeļiem no 20° dienvidu platuma.

Xiphias gladius

43. pants

Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs

1.   
  WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut vai uzglabāt šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:

| a) | zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis); |
| --- | --- |

a)

zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis);

| b) | okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus). |
| --- | --- |

b)

okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus).

2.   Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

44. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1.   Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta v) punktā, piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus.

2.   Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta v) punktā, piemēro 33. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2., 3. un 4. punktā un 34., 35. un 36. pantā izklāstītos pasākumus.

9. iedaļa

Beringa jūra

45. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Gadus chalcogrammus) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.

Gadus chalcogrammus

10. iedaļa

SIOFA nolīguma apgabals

46. pants

Grunts zvejas pagaidu pasākumi

1.   Dalībvalstis, kuru kuģi laikposmā līdz 2016. gadam kādā atsevišķā gadā SIOFA nolīguma apgabalā zvejojuši vairāk nekā 40 dienu, nodrošina, ka to karoga zvejas kuģi savu grunts zvejas gada piepūli un/vai nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam un ka zvejas darbības tiek veiktas apgabalā, kas novērtēts ietekmes novērtējumā, kuru tās iesniegušas SIOFA.

2.   Dalībvalstis, kuru kuģi laikposmā līdz 2016. gadam kādā atsevišķā gadā SIOFA nolīguma apgabalā nav zvejojuši vairāk nekā 40 dienu, nodrošina, ka to karoga zvejas kuģi savu grunts zvejas piepūli un/vai nozveju, un telpisko izvietojumu ierobežo saskaņā ar savu vēsturisko zvejas datu reģistru.

III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

47. pants

Norvēģijas karoga zvejas kuģi un Fēru Salās reģistrēti kuģi

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts zvejot Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētos nosacījumus.

48. pants

Venecuēlas karoga zvejas kuģi

Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētie nosacījumi.

49. pants

Zvejas atļaujas

Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds norādīts V pielikuma B daļā.

50. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Nozvejai un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 49. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. panta nosacījumus.

51. pants

Slēgtās zvejas sezonas

Trešo valstu kuģi, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes un gūt ar tām saistīto piezveju Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā, no 2020. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2020. gada 1. augusta līdz 31. decembrim tūbītes minētajā apgabalā nezvejo ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm.

ICES

52. pants

Zvejai aizliegtās sugas

1.   Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos:

| a) | ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

a)

ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

| b) | parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

b)

parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

| c) | bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

c)

bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

| d) | melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

d)

melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā;

| e) | siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos; |
| --- | --- |

e)

siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;

| f) | dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; |
| --- | --- |

f)

dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

| g) | cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

g)

cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā;

| h) | parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; |
| --- | --- |

h)

parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā;

| i) | vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; |
| --- | --- |

i)

vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos;

| j) | dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā. |
| --- | --- |

j)

dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā.

2.   Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

53. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

54. pants

Pārejas noteikumi

Šīs regulas 10. pantu, 12. panta 2. punktu, 16., 22., 23., 28., 36., 37., 38., 43., 45. un 52. pantu mutatis mutandis turpina piemērot 2021. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2021. gadam.

mutatis mutandis

55. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra. Tomēr 9. pantu piemēro no 2020. gada 1. februāra. Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz konkrētiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā izklāstīti 23., 24. un 25. pantā un VII pielikumā, piemēro no 2019. gada 1. decembra.

CCAMLR

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 27. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

M. VUČKOVIĆ

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/472 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (OV L 83, 25.3.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1100/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (OV L 248, 22.9.2007., 17. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/973 (2018. gada 4. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 (OV L 179, 16.7.2018., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1627 (2016. gada 14. septembris) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 (OV L 252, 16.9.2016, 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

7

(8)  Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.).

8

(9)  Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu no vienas puses un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību no otras puses (OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.).

9

(10)  Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (OV L 172, 30.6.2007., 4. lpp.), un Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts minētajā nolīgumā (OV L 293, 23.10.2012., 5. lpp.).

10

(11)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1565 (2015. gada 14. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (OV L 244, 19.9.2015., 55. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 3943/90, (EK) Nr. 66/98 un (EK) Nr. 1721/1999 (OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).

16

(17)  Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK (2006. gada 22. maijs) par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.).

17

(18)  Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

18

(19)  Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 95/399/EK (1995. gada 18. septembris) par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 217/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.).

20

(21)  Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs) par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.).

21

(22)  Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2008/780/EK (2008. gada 29. septembris), lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu par zvejniecību Indijas okeāna dienvidu daļā (OV L 268, 9.10.2008., 27. lpp.).

22

(23)  Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2012/130/ES (2011. gada 3. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (OV L 67, 6.3.2012., 1. lpp.).

23

(24)  Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2005/75/EK (2004. gada 26. aprīlis) par Kopienas pievienošanos Konvencijai par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

25

(26)  Jebkāda tipa grunts traļi (OTB, OTT, PTB, TBB, TBN, TBS un TB).

26

OTB, OTT, PTB, TBB, TBN, TBS

TB

(27)  Jebkāda tipa zvejas vadi (SSC, SDN, SPR, SV, SB un SX).

27

SSC, SDN, SPR, SV, SB

SX

(28)  Visas āķu jedu vai makšķerkāta āķu rindu vai makšķerrīku zvejniecības (LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX un LLS).

28

LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX

LLS

(29)  Visi fiksētie žaunu tīkli un zivju krātiņveida lamatas (GTR, GNS, GNC, FYK, FPN un FIX).

29

GTR, GNS, GNC, FYK, FPN

FIX

(30)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/2034 (2018. gada 18. oktobris), ar kuru izveido 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos (OV L 327, 21.12.2018., 8. lpp.).

30

(31)  Padomes Regula (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 973/2001 (OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.).

31

---

PIELIKUMU SARAKSTS

| I PIELIKUMS: | KPN, kas piemērojama Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem |
| --- | --- |
| IA PIELIKUMS: | Skageraks, Kategats, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi |
| IB PIELIKUMS: | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES 1., 2., 5., 12. un 14. apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā |
| IC PIELIKUMS: | Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa. NAFO konvencijas apgabals |
| ID PIELIKUMS: | ICCAT konvencijas apgabals |
| IE PIELIKUMS: | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa. SEAFO konvencijas apgabals |
| IF PIELIKUMS: | Dienvidu tunzivs izplatības apgabali |
| IG PIELIKUMS: | WCPFC konvencijas apgabals |
| IH PIELIKUMS: | SPRFMO konvencijas apgabals |
| IJ PIELIKUMS: | IOTC kompetences apgabals |
| IK PIELIKUMS: | SIOFA nolīguma apgabals |
| IL PIELIKUMS: | IATTC konvencijas apgabals |
| II PIELIKUMS: | Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES 7.e rajonā |
| III PIELIKUMS: | Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā |
| IV PIELIKUMS: | Sezonāli zvejas aizliegumi, lai aizsargātu nārstojošas mencas |
| V PIELIKUMS: | Zvejas atļaujas |
| VI PIELIKUMS: | ICCAT konvencijas apgabals |
| VII PIELIKUMS: | CCAMLR konvencijas apgabals |
| VIII PIELIKUMS: | IOTC kompetences apgabals |
| IX PIELIKUMS: | WCPFC konvencijas apgabals |

I PIELIKUMS:

KPN, kas piemērojama Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem

IA PIELIKUMS:

Skageraks, Kategats, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi

IB PIELIKUMS:

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES 1., 2., 5., 12. un 14. apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

IC PIELIKUMS:

Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa. NAFO konvencijas apgabals

ID PIELIKUMS:

ICCAT konvencijas apgabals

IE PIELIKUMS:

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa. SEAFO konvencijas apgabals

IF PIELIKUMS:

Dienvidu tunzivs izplatības apgabali

IG PIELIKUMS:

WCPFC konvencijas apgabals

IH PIELIKUMS:

SPRFMO konvencijas apgabals

IJ PIELIKUMS:

IOTC kompetences apgabals

IK PIELIKUMS:

SIOFA nolīguma apgabals

IL PIELIKUMS:

IATTC konvencijas apgabals

II PIELIKUMS:

Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES 7.e rajonā

III PIELIKUMS:

Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā

IV PIELIKUMS:

Sezonāli zvejas aizliegumi, lai aizsargātu nārstojošas mencas

V PIELIKUMS:

Zvejas atļaujas

VI PIELIKUMS:

ICCAT konvencijas apgabals

VII PIELIKUMS:

CCAMLR konvencijas apgabals

VIII PIELIKUMS:

IOTC kompetences apgabals

IX PIELIKUMS:

WCPFC konvencijas apgabals

---

I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

Šā pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, vajadzības gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai nosaukumus latīņu valodā; pārējie nosaukumi norādīti ērtības labad.

Šīs regulas vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Amblyraja radiata | RJR | Ērkšķu raja |
| Ammodytes spp. | SAN | Tūbītes |
| Argentina silus | ARU | Ziemeļatlantijas argentīna |
| Beryx spp. | ALF | Beriksas |
| Brosme brosme | USK | Brosme |
| Caproidae | BOR | Kaproīdu dzimta |
| Centrophorus squamosus | GUQ | Pelēkā īsdzelkņhaizivs |
| Centroscymnus coelolepis | CYO | Baltacu haizivs |
| Chaceon spp. | GER | Dziļūdens sarkankrabji |
| Chaenocephalus aceratus | SSI | Melnspuru leduszivs |
| Champsocephalus gunnari | ANI | Antarktikas leduszivs |
| Channichthys rhinoceratus | LIC | Vienraga leduszivs |
| Chionoecetes spp. | PCR | Sniega krabji |
| Clupea harengus | HER | Siļķe |
| Coryphaenoides rupestris | RNG | Apaļdeguna garaste |
| Dalatias licha | SCK | Melnā haizivs |
| Deania calcea | DCA | Gardeguna dzelkņhaizivs |
| Dicentrarchus labrax | BSS | Eiropas labraks |
| Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) | RJB | Parastā raja (sugu grupa) |
| Dissostichus eleginoides | TOP | Patagonijas ilkņzivs |
| Dissostichus mawsoni | TOA | Antarktikas ilkņzivs |
| Dissostichus spp. | TOT | Ilkņzivis |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Anšovs |
| Etmopterus princeps | ETR | Lielā laternhaizivs |
| Etmopterus pusillus | ETP | Gludā laternhaizivs |
| Euphausia superba | KRI | Krils |
| Gadus morhua | COD | Menca |
| Galeorhinus galeus | GAG | Bara haizivs |
| Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Sarkanā plekste |
| Hippoglossoides platessoides | PLA | Rietumatlantijas plekste |
| Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlantijas lielgalvis |
| Illex illecebrosus | SQI | Īsspuru kalmārs |
| Lamna nasus | POR | Siļķu haizivs |
| Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimi |
| Leucoraja naevus | RJN | Dzegužraja |
| Limanda ferruginea | YEL | Dzeltenastes plekste |
| Lophiidae | ANF | Makšķerniekzivju dzimta |
| Macrourus spp. | GRV | Makrūrzivis |
| Makaira nigricans | BUM | Atlantijas zilais marlīns |
| Mallotus villosus | CAP | Moiva |
| Manta birostris | RMB | Divragainā velnraja |
| Martialia hyadesi | SQS | Dienvidatlantijas kalmārs |
| Melanogrammus aeglefinus | HAD | Pikša |
| Merlangius merlangus | WHG | Merlangs |
| Merluccius merluccius | HKE | Heks |
| Micromesistius poutassou | WHB | Putasu |
| Microstomus kitt | LEM | Mazmutes plekste |
| Molva dypterygia | BLI | Zilā jūraslīdaka |
| Molva molva | LIN | Jūraslīdaka |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs |
| Notothenia gibberifrons | NOG | Zaļā nototēnija |
| Notothenia rossii | NOR | Marmora nototēnija |
| Notothenia squamifrons | NOS | Pelēkā nototēnija |
| Pandalus borealis | PRA | Ziemeļu garnele |
| Paralomis spp. | PAI | Krabji |
| Penaeus spp. | PEN | Penaeus garneles |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |
| Pleuronectiformes | FLX | Plekstveidīgās zivis |
| Pollachius pollachius | POL | Pollaks |
| Pollachius virens | POK | Saida |
| Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste |
| Pseudochaenichthys georgianus | SGI | Melnā leduszivs |
| Pseudopentaceros spp. | EDW | Bruņgalvji |
| Raja alba | RJA | Baltā raja |
| Raja brachyura | RJH | Blondā raja |
| Raja circularis | RJI | Smilšu raja |
| Raja clavata | RJC | Dzeloņainā raja |
| Raja fullonica | RJF | Šagrēnādas raja |
| Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norvēģijas raja |
| Raja microocellata | RJE | Sīkacu raja |
| Raja montagui | RJM | Plankumainā raja |
| Raja undulata | RJU | Cirtainā raja |
| Rajiformes | SRX | Rajveidīgās zivis |
| Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Grenlandes paltuss |
| Sardina pilchardus | PIL | Sardīne |
| Scomber scombrus | MAC | Makrele |
| Scophthalmus rhombus | BLL | Gludais rombs |
| Sebastes spp. | RED | Sarkanasari |
| Solea solea | SOL | Parastā jūrasmēle |
| Solea spp. | SOO | Jūrasmēles |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |
| Squalus acanthias | DGS | Dzelkņu haizivs |
| Tetrapturus albidus | WHM | Baltais marlīns |
| Thunnus maccoyii | SBF | Dienvidu tunzivs |
| Thunnus obesus | BET | Lielacu tunzivs |
| Thunnus thynnus | BFT | Zilā tunzivs |
| Trachurus murphyi | CJM | Čīles stavrida |
| Trachurus spp. | JAX | Stavridas |
| Trisopterus esmarkii | NOP | Esmarka menca |
| Urophycis tenuis | HKW | Baltā Amerikas jūrasvēdzele |
| Xiphias gladius | SWO | Zobenzivs |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Amblyraja radiata

RJR

Ērkšķu raja

Ammodytes spp.

SAN

Tūbītes

Argentina silus

ARU

Ziemeļatlantijas argentīna

Beryx spp.

ALF

Beriksas

Brosme brosme

USK

Brosme

Caproidae

BOR

Kaproīdu dzimta

Centrophorus squamosus

GUQ

Pelēkā īsdzelkņhaizivs

Centroscymnus coelolepis

CYO

Baltacu haizivs

Chaceon spp.

GER

Dziļūdens sarkankrabji

Chaenocephalus aceratus

SSI

Melnspuru leduszivs

Champsocephalus gunnari

ANI

Antarktikas leduszivs

Channichthys rhinoceratus

LIC

Vienraga leduszivs

Chionoecetes spp.

PCR

Sniega krabji

Clupea harengus

HER

Siļķe

Coryphaenoides rupestris

RNG

Apaļdeguna garaste

Dalatias licha

SCK

Melnā haizivs

Deania calcea

DCA

Gardeguna dzelkņhaizivs

Dicentrarchus labrax

BSS

Eiropas labraks

Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia)

RJB

Parastā raja (sugu grupa)

Dissostichus eleginoides

TOP

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus mawsoni

TOA

Antarktikas ilkņzivs

Dissostichus spp.

TOT

Ilkņzivis

Engraulis encrasicolus

ANE

Anšovs

Etmopterus princeps

ETR

Lielā laternhaizivs

Etmopterus pusillus

ETP

Gludā laternhaizivs

Euphausia superba

KRI

Krils

Gadus morhua

COD

Menca

Galeorhinus galeus

GAG

Bara haizivs

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Sarkanā plekste

Hippoglossoides platessoides

PLA

Rietumatlantijas plekste

Hoplostethus atlanticus

ORY

Atlantijas lielgalvis

Illex illecebrosus

SQI

Īsspuru kalmārs

Lamna nasus

POR

Siļķu haizivs

Lepidorhombus spp.

LEZ

Megrimi

Leucoraja naevus

RJN

Dzegužraja

Limanda ferruginea

YEL

Dzeltenastes plekste

Lophiidae

ANF

Makšķerniekzivju dzimta

Macrourus spp.

GRV

Makrūrzivis

Makaira nigricans

BUM

Atlantijas zilais marlīns

Mallotus villosus

CAP

Moiva

Manta birostris

RMB

Divragainā velnraja

Martialia hyadesi

SQS

Dienvidatlantijas kalmārs

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Pikša

Merlangius merlangus

WHG

Merlangs

Merluccius merluccius

HKE

Heks

Micromesistius poutassou

WHB

Putasu

Microstomus kitt

LEM

Mazmutes plekste

Molva dypterygia

BLI

Zilā jūraslīdaka

Molva molva

LIN

Jūraslīdaka

Nephrops norvegicus

NEP

Norvēģijas omārs

Notothenia gibberifrons

NOG

Zaļā nototēnija

Notothenia rossii

NOR

Marmora nototēnija

Notothenia squamifrons

NOS

Pelēkā nototēnija

Pandalus borealis

PRA

Ziemeļu garnele

Paralomis spp.

PAI

Krabji

Penaeus spp.

PEN

Penaeus garneles

Pleuronectes platessa

PLE

Jūras zeltplekste

Pleuronectiformes

FLX

Plekstveidīgās zivis

Pollachius pollachius

POL

Pollaks

Pollachius virens

POK

Saida

Psetta maxima

TUR

Akmeņplekste

Pseudochaenichthys georgianus

SGI

Melnā leduszivs

Pseudopentaceros spp.

EDW

Bruņgalvji

Raja alba

RJA

Baltā raja

Raja brachyura

RJH

Blondā raja

Raja circularis

RJI

Smilšu raja

Raja clavata

RJC

Dzeloņainā raja

Raja fullonica

RJF

Šagrēnādas raja

Raja (Dipturus) nidarosiensis

JAD

Norvēģijas raja

Raja microocellata

RJE

Sīkacu raja

Raja montagui

RJM

Plankumainā raja

Raja undulata

RJU

Cirtainā raja

Rajiformes

SRX

Rajveidīgās zivis

Reinhardtius hippoglossoides

GHL

Grenlandes paltuss

Sardina pilchardus

PIL

Sardīne

Scomber scombrus

MAC

Makrele

Scophthalmus rhombus

BLL

Gludais rombs

Sebastes spp.

RED

Sarkanasari

Solea solea

SOL

Parastā jūrasmēle

Solea spp.

SOO

Jūrasmēles

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

Squalus acanthias

DGS

Dzelkņu haizivs

Tetrapturus albidus

WHM

Baltais marlīns

Thunnus maccoyii

SBF

Dienvidu tunzivs

Thunnus obesus

BET

Lielacu tunzivs

Thunnus thynnus

BFT

Zilā tunzivs

Trachurus murphyi

CJM

Čīles stavrida

Trachurus spp.

JAX

Stavridas

Trisopterus esmarkii

NOP

Esmarka menca

Urophycis tenuis

HKW

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Xiphias gladius

SWO

Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.

| Vispārpieņemtais nosaukums | Trīsburtu kods | Zinātniskais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Beriksas | ALF | Beryx spp. |
| Rietumatlantijas plekste | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Anšovs | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Makšķerniekzivju dzimta | ANF | Lophiidae |
| Antarktikas ilkņzivs | TOA | Dissostichus mawsoni |
| Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus |
| Gardeguna dzelkņhaizivs | DCA | Deania calcea |
| Melnspuru leduszivs | SSI | Chaenocephalus aceratus |
| Blondā raja | RJH | Raja brachyura |
| Zilā jūraslīdaka | BLI | Molva dypterygia |
| Atlantijas zilais marlīns | BUM | Makaira nigricans |
| Putasu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Zilā tunzivs | BFT | Thunnus thynnus |
| Kaproīdu dzimta | BOR | Caproidae |
| Gludais rombs | BLL | Scophthalmus rhombus |
| Moiva | CAP | Mallotus villosus |
| Menca | COD | Gadus morhua |
| Parastā raja (sugu grupa) | RJB | Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) |
| Parastā jūrasmēle | SOL | Solea solea |
| Krabji | PAI | Paralomis spp. |
| Dzegužraja | RJN | Leucoraja naevus |
| Dziļūdens sarkankrabji | GER | Chaceon spp. |
| Eiropas labraks | BSS | Dicentrarchus labrax |
| Plekstveidīgās zivis | FLX | Pleuronectiformes |
| Divragainā velnraja | RMB | Manta birostris |
| Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps |
| Ziemeļatlantijas argentīna | ARU | Argentina silus |
| Grenlandes paltuss | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Makrūrzivis | GRV | Macrourus spp. |
| Pelēkā nototēnija | NOS | Notothenia squamifrons |
| Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Heks | HKE | Merluccius merluccius |
| Siļķe | HER | Clupea harengus |
| Stavridas | JAX | Trachurus spp. |
| Zaļā nototēnija | NOG | Notothenia gibberifrons |
| Čīles stavrida | CJM | Trachurus murphyi |
| Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha |
| Krils | KRI | Euphausia superba |
| Pelēkā īsdzelkņhaizivs | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Mazmutes plekste | LEM | Microstomus kitt |
| Jūraslīdaka | LIN | Molva molva |
| Makrele | MAC | Scomber scombrus |
| Antarktikas leduszivs | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Marmora nototēnija | NOR | Notothenia rossii |
| Megrimi | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Ziemeļu garnele | PRA | Pandalus borealis |
| Norvēģijas omārs | NEP | Nephrops norvegicus |
| Esmarka menca | NOP | Trisopterus esmarkii |
| Norvēģijas raja | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |
| Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Patagonijas ilkņzivs | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Bruņgalvji | EDW | Pseudopentaceros spp. |
| Penaeus garneles | PEN | Penaeus spp. |
| Dzelkņu haizivs | DGS | Squalus acanthias |
| Jūras zeltplekste | PLE | Pleuronectes platessa |
| Pollaks | POL | Pollachius pollachius |
| Siļķu haizivs | POR | Lamna nasus |
| Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Sarkanasari | RED | Sebastes spp. |
| Apaļdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Saida | POK | Pollachius virens |
| Tūbītes | SAN | Ammodytes spp. |
| Smilšu raja | RJI | Raja circularis |
| Sardīne | PIL | Sardina pilchardus |
| Šagrēnādas raja | RJF | Raja fullonica |
| Īsspuru kalmārs | SQI | Illex illecebrosus |
| Rajveidīgās zivis | SRX | Rajiformes |
| Sīkacu raja | RJE | Raja microocellata |
| Gludā laternhaizivs | ETP | Etmopterus pusillus |
| Sniega krabji | PCR | Chionoecetes spp. |
| Jūrasmēles | SOO | Solea spp. |
| Melnā leduszivs | SGI | Pseudochaenichthys georgianus |
| Dienvidu tunzivs | SBF | Thunnus maccoyii |
| Plankumainā raja | RJM | Raja montagui |
| Brētliņa | SPR | Sprattus sprattus |
| Dienvidatlantijas kalmārs | SQS | Martialia hyadesi |
| Ērkšķu raja | RJR | Amblyraja radiata |
| Zobenzivs | SWO | Xiphias gladius |
| Dzeloņainā raja | RJC | Raja clavata |
| Ilkņzivis | TOT | Dissostichus spp. |
| Bara haizivs | GAG | Galeorhinus galeus |
| Akmeņplekste | TUR | Psetta maxima |
| Brosme | USK | Brosme brosme |
| Cirtainā raja | RJU | Raja undulata |
| Vienraga leduszivs | LIC | Channichthys rhinoceratus |
| Baltā Amerikas jūrasvēdzele | HKW | Urophycis tenuis |
| Baltais marlīns | WHM | Tetrapturus albidus |
| Baltā raja | RJA | Raja alba |
| Merlangs | WHG | Merlangius merlangus |
| Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Dzeltenastes plekste | YEL | Limanda ferruginea |

Vispārpieņemtais nosaukums

Trīsburtu kods

Zinātniskais nosaukums

Beriksas

ALF

Beryx spp.

Rietumatlantijas plekste

PLA

Hippoglossoides platessoides

Anšovs

ANE

Engraulis encrasicolus

Makšķerniekzivju dzimta

ANF

Lophiidae

Antarktikas ilkņzivs

TOA

Dissostichus mawsoni

Lielacu tunzivs

BET

Thunnus obesus

Gardeguna dzelkņhaizivs

DCA

Deania calcea

Melnspuru leduszivs

SSI

Chaenocephalus aceratus

Blondā raja

RJH

Raja brachyura

Zilā jūraslīdaka

BLI

Molva dypterygia

Atlantijas zilais marlīns

BUM

Makaira nigricans

Putasu

WHB

Micromesistius poutassou

Zilā tunzivs

BFT

Thunnus thynnus

Kaproīdu dzimta

BOR

Caproidae

Gludais rombs

BLL

Scophthalmus rhombus

Moiva

CAP

Mallotus villosus

Menca

COD

Gadus morhua

Parastā raja (sugu grupa)

RJB

Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia)

Parastā jūrasmēle

SOL

Solea solea

Krabji

PAI

Paralomis spp.

Dzegužraja

RJN

Leucoraja naevus

Dziļūdens sarkankrabji

GER

Chaceon spp.

Eiropas labraks

BSS

Dicentrarchus labrax

Plekstveidīgās zivis

FLX

Pleuronectiformes

Divragainā velnraja

RMB

Manta birostris

Lielā laternhaizivs

ETR

Etmopterus princeps

Ziemeļatlantijas argentīna

ARU

Argentina silus

Grenlandes paltuss

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Makrūrzivis

GRV

Macrourus spp.

Pelēkā nototēnija

NOS

Notothenia squamifrons

Pikša

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Heks

HKE

Merluccius merluccius

Siļķe

HER

Clupea harengus

Stavridas

JAX

Trachurus spp.

Zaļā nototēnija

NOG

Notothenia gibberifrons

Čīles stavrida

CJM

Trachurus murphyi

Melnā haizivs

SCK

Dalatias licha

Krils

KRI

Euphausia superba

Pelēkā īsdzelkņhaizivs

GUQ

Centrophorus squamosus

Mazmutes plekste

LEM

Microstomus kitt

Jūraslīdaka

LIN

Molva molva

Makrele

MAC

Scomber scombrus

Antarktikas leduszivs

ANI

Champsocephalus gunnari

Marmora nototēnija

NOR

Notothenia rossii

Megrimi

LEZ

Lepidorhombus spp.

Ziemeļu garnele

PRA

Pandalus borealis

Norvēģijas omārs

NEP

Nephrops norvegicus

Esmarka menca

NOP

Trisopterus esmarkii

Norvēģijas raja

JAD

Raja (Dipturus) nidarosiensis

Atlantijas lielgalvis

ORY

Hoplostethus atlanticus

Patagonijas ilkņzivs

TOP

Dissostichus eleginoides

Bruņgalvji

EDW

Pseudopentaceros spp.

Penaeus garneles

PEN

Penaeus spp.

Dzelkņu haizivs

DGS

Squalus acanthias

Jūras zeltplekste

PLE

Pleuronectes platessa

Pollaks

POL

Pollachius pollachius

Siļķu haizivs

POR

Lamna nasus

Baltacu haizivs

CYO

Centroscymnus coelolepis

Sarkanasari

RED

Sebastes spp.

Apaļdeguna garaste

RNG

Coryphaenoides rupestris

Saida

POK

Pollachius virens

Tūbītes

SAN

Ammodytes spp.

Smilšu raja

RJI

Raja circularis

Sardīne

PIL

Sardina pilchardus

Šagrēnādas raja

RJF

Raja fullonica

Īsspuru kalmārs

SQI

Illex illecebrosus

Rajveidīgās zivis

SRX

Rajiformes

Sīkacu raja

RJE

Raja microocellata

Gludā laternhaizivs

ETP

Etmopterus pusillus

Sniega krabji

PCR

Chionoecetes spp.

Jūrasmēles

SOO

Solea spp.

Melnā leduszivs

SGI

Pseudochaenichthys georgianus

Dienvidu tunzivs

SBF

Thunnus maccoyii

Plankumainā raja

RJM

Raja montagui

Brētliņa

SPR

Sprattus sprattus

Dienvidatlantijas kalmārs

SQS

Martialia hyadesi

Ērkšķu raja

RJR

Amblyraja radiata

Zobenzivs

SWO

Xiphias gladius

Dzeloņainā raja

RJC

Raja clavata

Ilkņzivis

TOT

Dissostichus spp.

Bara haizivs

GAG

Galeorhinus galeus

Akmeņplekste

TUR

Psetta maxima

Brosme

USK

Brosme brosme

Cirtainā raja

RJU

Raja undulata

Vienraga leduszivs

LIC

Channichthys rhinoceratus

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

HKW

Urophycis tenuis

Baltais marlīns

WHM

Tetrapturus albidus

Baltā raja

RJA

Raja alba

Merlangs

WHG

Merlangius merlangus

Sarkanā plekste

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Dzeltenastes plekste

YEL

Limanda ferruginea

IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10.,12. UN 14. APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI

| Suga: | Tūbītes un saistītās piezvejas sugas

  Ammodytes spp. | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 0 | (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (2) |
| Vācija | | 0 | (2) |
| Zviedrija | | 0 | (2) |
| Savienība | | 0 | |
| KPN | | 0 | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti III pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.















  Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos |
| | 1r | 2r () | 3r | 4 () | 5r | 6 | 7r |
| | (SAN/234_1R) | (SAN/234_2R) | (SAN/234_3R) | (SAN/234_4) | (SAN/234_5R) | (SAN/234_6) | (SAN/234_7R) |
| Dānija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vācija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Zviedrija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Savienība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopā | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ()  2.r un 4. pārvaldības apgabalā KPN drīkst apgūt tikai kā uzraudzības KPN, ievērojot ar attiecīgo zvejniecību saistītu paraugošanas protokolu. |

Suga:

Tūbītes un saistītās piezvejas sugas

Ammodytes spp.

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1)

Dānija

0

(2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

0

(2)

Vācija

0

(2)

Zviedrija

0

(2)

Savienība

0

KPN

0

Īpašs nosacījums: ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti III pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos

1r

2r ()

3r

4 ()

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Dānija

0

0

0

0

0

0

0

Apvienotā Karaliste

0

0

0

0

0

0

0

Vācija

0

0

0

0

0

0

0

Zviedrija

0

0

0

0

0

0

0

Savienība

0

0

0

0

0

0

0

Kopā

0

0

0

0

0

0

0

()  2.r un 4. pārvaldības apgabalā KPN drīkst apgūt tikai kā uzraudzības KPN, ievērojot ar attiecīgo zvejniecību saistītu paraugošanas protokolu.

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (ARU/1/2.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 24 | | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 8 | | | | | |
| Nīderlande | 19 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 39 | | | | | |
| Savienība | | 90 | | | | | |
| KPN | | 90 | | | | | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(ARU/1/2.)

Vācija

24

Piesardzīga KPN

Francija

8

Nīderlande

19

Apvienotā Karaliste

39

Savienība

90

KPN

90

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | Savienības ūdeņi 3.a un 4. zonā
  (ARU/3A4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 1 093 | | Piesardzīga KPN | | |
| Vācija | | 11 | | | | | |
| Francija | | 8 | | | | | |
| Īrija | | 8 | | | | | |
| Nīderlande | 51 | | | | | |
| Zviedrija | | 43 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 20 | | | | | |
| Savienība | | 1 234 | | | | | |
| KPN | | 1 234 | | | | | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

Savienības ūdeņi 3.a un 4. zonā

(ARU/3A4-C)

Dānija

1 093

Piesardzīga KPN

Vācija

11

Francija

8

Īrija

8

Nīderlande

51

Zviedrija

43

Apvienotā Karaliste

20

Savienība

1 234

KPN

1 234

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā
  (ARU/567.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 284 | | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 6 | | | | | |
| Īrija | | 263 | | | | | |
| Nīderlande | 2 968 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 208 | | | | | |
| Savienība | | 3 729 | | | | | |
| KPN | | 3 729 | | | | | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā

(ARU/567.)

Vācija

284

Piesardzīga KPN

Francija

6

Īrija

263

Nīderlande

2 968

Apvienotā Karaliste

208

Savienība

3 729

KPN

3 729

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā
  (USK/1214EI) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 6 | (4) | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 6 | (4) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Apvienotā Karaliste | 6 | (4) | | | | |
| Citi | | 3 | (4) | | | | |
| Savienība | | 21 | (4) | | | | |
| KPN | | 21 | | | | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā

(USK/1214EI)

Vācija

6

(4)

Piesardzīga KPN

Francija

6

(4)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Apvienotā Karaliste

6

(4)

Citi

3

(4)

Savienība

21

(4)

KPN

21

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | 3a
  (USK/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 15 | | Piesardzīga KPN | | |
| Zviedrija | | 8 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 8 | | | | | |
| Savienība | | 31 | | | | | |
| KPN | | 31 | | | | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

3a

(USK/03A.)

Dānija

15

Piesardzīga KPN

Zviedrija

8

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

8

Savienība

31

KPN

31

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Savienības ūdeņi 4. zonā
  (USK/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 68 | | Piesardzīga KPN | | |
| Vācija | | 20 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Francija | | 47 | | | | | |
| Zviedrija | | 7 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 102 | | | | | |
| Citi | | 7 | (5) | | | | |
| Savienība | | 251 | | | | | |
| KPN | | 251 | | | | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Savienības ūdeņi 4. zonā

(USK/04-C.)

Dānija

68

Piesardzīga KPN

Vācija

20

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Francija

47

Zviedrija

7

Apvienotā Karaliste

102

Citi

7

(5)

Savienība

251

KPN

251

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā
  (USK/567EI.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 17 | | Piesardzīga KPN | | |
| Spānija | | 60 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Francija | | 705 | | | | | |
| Īrija | | 68 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 340 | | | | | |
| Citi | | 17 | (6) | | | | |
| Savienība | | 1 207 | | | | | |
| Norvēģija | | 2 923 | (7)
   (8)
   (9)
   (10) | | | | |
| KPN | | 4 130 | | | | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā

(USK/567EI.)

Vācija

17

Piesardzīga KPN

Spānija

60

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Francija

705

Īrija

68

Apvienotā Karaliste

340

Citi

17

(6)

Savienība

1 207

Norvēģija

2 923

(7)
   (8)
   (9)
   (10)

KPN

4 130

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (USK/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 0 | | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 165 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Vācija | | 1 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | | 0 | | | | | |
| Nīderlande | 0 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 4 | | | | | |
| Savienība | | 170 | | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(USK/04-N.)

Beļģija

0

Piesardzīga KPN

Dānija

165

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Vācija

1

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

0

Nīderlande

0

Apvienotā Karaliste

4

Savienība

170

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Kaproīdu dzimta

  Caproidae | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7. un 8. zonā
  (BOR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 4 700 | | Piesardzīga KPN | | |
| Īrija | | 13 235 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 217 | | | | | |
| Savienība | | 19 152 | | | | | |
| KPN | | 19 152 | | | | | |

Suga:

Kaproīdu dzimta

Caproidae

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7. un 8. zonā

(BOR/678-)

Dānija

4 700

Piesardzīga KPN

Īrija

13 235

Apvienotā Karaliste

1 217

Savienība

19 152

KPN

19 152

| Suga: | Siļķe (11)


  Clupea harengus | Zona: | 3a
  (HER/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 10 309 | (12) | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 165 | (12) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Zviedrija | | 10 783 | (12) | | | | |
| Savienība | | 21 257 | (12) | | | | |
| Norvēģija | | 3 271 | | | | | |
| KPN | | 24 528 | | | | | |

Suga:

Siļķe (11)

Clupea harengus

Zona:

3a

(HER/03A.)

Dānija

10 309

(12)

Analītiska KPN

Vācija

165

(12)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Zviedrija

10 783

(12)

Savienība

21 257

(12)

Norvēģija

3 271

KPN

24 528

| Suga: | Siļķe (13)


  Clupea harengus | Zona: | Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30' N
  (HER/4AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 59 468 | | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 39 404 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Francija | | 20 670 | | | | | |
| Nīderlande | 51 717 | | | | | |
| Zviedrija | | 3 913 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 55 583 | | | | | |
| Savienība | | 230 755 | | | | | |
| Fēru Salas | 250 | | | | | |
| Norvēģija | | 111 652 | (14) | | | | |
| KPN | | 385 008 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) () |
| Savienība | 50 000 |
| ()  Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. |

Suga:

Siļķe (13)

Clupea harengus

Zona:

Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30' N

(HER/4AB.)

Dānija

59 468

Analītiska KPN

Vācija

39 404

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Francija

20 670

Nīderlande

51 717

Zviedrija

3 913

Apvienotā Karaliste

55 583

Savienība

230 755

Fēru Salas

250

Norvēģija

111 652

(14)

KPN

385 008

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) ()

Savienība

50 000

()  Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (HER/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 948 | (16) | Analītiska KPN | | |
| Savienība | | 948 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| KPN | | 385 008 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(HER/04-N.)

Zviedrija

948

(16)

Analītiska KPN

Savienība

948

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

KPN

385 008

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Siļķe (17)


  Clupea harengus | Zona: | 3a
  (HER/03A-BC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 5 692 | | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 51 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Zviedrija | | 916 | | | | | |
| Savienība | | 6 659 | | | | | |
| KPN | | 6 659 | | | | | |

Suga:

Siļķe (17)

Clupea harengus

Zona:

3a

(HER/03A-BC)

Dānija

5 692

Analītiska KPN

Vācija

51

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Zviedrija

916

Savienība

6 659

KPN

6 659

| Suga: | Siļķe (18)


  Clupea harengus | Zona: | 4., 7.d zona un Savienības ūdeņi 2.a zonā
  (HER/2A47DX) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 44 | | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 8 573 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 44 | | | | | |
| Francija | | 44 | | | | | |
| Nīderlande | 44 | | | | | |
| Zviedrija | | 42 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 163 | | | | | |
| Savienība | | 8 954 | | | | | |
| KPN | | 8 954 | | | | | |

Suga:

Siļķe (18)

Clupea harengus

Zona:

4., 7.d zona un Savienības ūdeņi 2.a zonā

(HER/2A47DX)

Beļģija

44

Analītiska KPN

Dānija

8 573

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

44

Francija

44

Nīderlande

44

Zviedrija

42

Apvienotā Karaliste

163

Savienība

8 954

KPN

8 954

| Suga: | Siļķe (19)


  Clupea harengus | Zona: | 4c, 7d (20)

  (HER/4CXB7D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 8 632 | (21) | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 800 | (21) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 530 | (21) | | | | |
| Francija | | 10 277 | (21) | | | | |
| Nīderlande | 18 162 | (21) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 950 | (21) | | | | |
| Savienība | | 42 351 | (21) | | | | |
| KPN | | 385 008 | | | | | |

Suga:

Siļķe (19)

Clupea harengus

Zona:

4c, 7d (20)

(HER/4CXB7D)

Beļģija

8 632

(21)

Analītiska KPN

Dānija

800

(21)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

530

(21)

Francija

10 277

(21)

Nīderlande

18 162

(21)

Apvienotā Karaliste

3 950

(21)

Savienība

42 351

(21)

KPN

385 008

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6.b un 6.aN zonā (22)

  (HER/5B6ANB) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 389 | (23) | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 74 | (23) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Īrija | | 526 | (23) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | 389 | (23) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 102 | (23) | | | | |
| Savienība | | 3 480 | (23) | | | | |
| KPN | | 3 480 | | | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6.b un 6.aN zonā (22)

(HER/5B6ANB)

Vācija

389

(23)

Piesardzīga KPN

Francija

74

(23)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Īrija

526

(23)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Nīderlande

389

(23)

Apvienotā Karaliste

2 102

(23)

Savienība

3 480

(23)

KPN

3 480

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 6aS (24), 7b, 7c
  (HER/6AS7BC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | | 1 236 | | Piesardzīga KPN | | |
| Nīderlande | 124 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Savienība | | 1 360 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | | 1 360 | | | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

6aS (24), 7b, 7c

(HER/6AS7BC)

Īrija

1 236

Piesardzīga KPN

Nīderlande

124

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Savienība

1 360

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

1 360

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 6. zona (Klaida) (25)

  (HER/06ACL.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Apvienotā Karaliste | Jānosaka | | Piesardzīga KPN | | |
| Savienība | Jānosaka | (26) | Piemēro šīs regulas 6. pantu. | |
| KPN | Jānosaka | (26) | | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

6. zona (Klaida) (25)

(HER/06ACL.)

Apvienotā Karaliste

Jānosaka

Piesardzīga KPN

Savienība

Jānosaka

(26)

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

KPN

Jānosaka

(26)

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 7a (27)

  (HER/07A/MM) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | | 2 099 | | Analītiska KPN | | |
| Apvienotā Karaliste | 5 965 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Savienība | | 8 064 | | | | | |
| KPN | | 8 064 | | | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

7a (27)

(HER/07A/MM)

Īrija

2 099

Analītiska KPN

Apvienotā Karaliste

5 965

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Savienība

8 064

KPN

8 064

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 7e un 7f
  (HER/7EF.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | | 465 | | Piesardzīga KPN | | |
| Apvienotā Karaliste | 465 | | | | | |
| Savienība | | 930 | | | | | |
| KPN | | 930 | | | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

7e un 7f

(HER/7EF.)

Francija

465

Piesardzīga KPN

Apvienotā Karaliste

465

Savienība

930

KPN

930

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 7g (28), 7h (28), 7j (28) un 7k (28)

  (HER/7G-K.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 10 | (29) | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 54 | (29) | | | | |
| Īrija | | 750 | (29) | | | | |
| Nīderlande | 54 | (29) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 | (29) | | | | |
| Savienība | | 869 | (29) | | | | |
| KPN | | 869 | (29) | | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

7g (28), 7h (28), 7j (28) un 7k (28)

(HER/7G-K.)

Vācija

10

(29)

Analītiska KPN

Francija

54

(29)

Īrija

750

(29)

Nīderlande

54

(29)

Apvienotā Karaliste

1

(29)

Savienība

869

(29)

KPN

869

(29)

| Suga: | Anšovs

  Engraulis encrasicolus | Zona: | 8
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 28 703 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 3 189 | | | | | |
| Savienība | | 31 892 | | | | | |
| KPN | | 31 892 | | | | | |

Suga:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Zona:

8

(ANE/08.)

Spānija

28 703

Analītiska KPN

Francija

3 189

Savienība

31 892

KPN

31 892

| Suga: | Anšovs

  Engraulis encrasicolus | Zona: | 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 0 | (30) | Piesardzīga KPN | | |
| Portugāle | | 0 | (30) | | | | |
| Savienība | | 0 | (30) | | | | |
| KPN | | 0 | (30) | | | | |

Suga:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Zona:

9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANE/9/3411)

Spānija

0

(30)

Piesardzīga KPN

Portugāle

0

(30)

Savienība

0

(30)

KPN

0

(30)

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Skageraks
  (COD/03AN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 5 | | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 1 683 | | | | | |
| Vācija | | 42 | | | | | |
| Nīderlande | 11 | | | | | |
| Zviedrija | | 294 | | | | | |
| Savienība | | 2 035 | | | | | |
| KPN | | 2 103 | | | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Skageraks

(COD/03AN.)

Beļģija

5

Analītiska KPN

Dānija

1 683

Vācija

42

Nīderlande

11

Zviedrija

294

Savienība

2 035

KPN

2 103

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Kategats
  (COD/03AS.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 80 | (31) | Piesardzīga KPN | | |
| Vācija | | 2 | (31) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Zviedrija | | 48 | (31) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | | 130 | (31) | | | | |
| KPN | | 130 | (31) | | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Kategats

(COD/03AS.)

Dānija

80

(31)

Piesardzīga KPN

Vācija

2

(31)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Zviedrija

48

(31)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

130

(31)

KPN

130

(31)

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  (COD/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 435 | (32) | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 2 499 | | | | | |
| Vācija | | 1 584 | | | | | |
| Francija | | 537 | (32) | | | | |
| Nīderlande | 1 412 | (32) | | | | |
| Zviedrija | | 17 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 5 732 | (32) | | | | |
| Savienība | | 12 216 | | | | | |
| Norvēģija | | 2 502 | (33) | | | | |
| KPN | | 14 718 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-) |
| Savienība | 10 618 |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

(COD/2A3AX4)

Beļģija

435

(32)

Analītiska KPN

Dānija

2 499

Vācija

1 584

Francija

537

(32)

Nīderlande

1 412

(32)

Zviedrija

17

Apvienotā Karaliste

5 732

(32)

Savienība

12 216

Norvēģija

2 502

(33)

KPN

14 718

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-)

Savienība

10 618

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (COD/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 382 | (34) | Analītiska KPN | | |
| Savienība | | 382 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(COD/04-N.)

Zviedrija

382

(34)

Analītiska KPN

Savienība

382

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 6b; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00' W un 12. un 14. zonā
  (COD/5W6-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 0 | | Piesardzīga KPN | | |
| Vācija | | 1 | | | | | |
| Francija | | 12 | | | | | |
| Īrija | | 16 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 45 | | | | | |
| Savienība | | 74 | | | | | |
| KPN | | 74 | | | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

6b; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00' W un 12. un 14. zonā

(COD/5W6-14)

Beļģija

0

Piesardzīga KPN

Vācija

1

Francija

12

Īrija

16

Apvienotā Karaliste

45

Savienība

74

KPN

74

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 6a; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 00' W
  (COD/5BE6A) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 2 | (35) | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 19 | (35) | Piemēro šīs regulas 8. pantu. | |
| Francija | | 203 | (35) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Īrija | | 284 | (35) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 771 | (35) | | | | |
| Savienība | | 1 279 | (35) | | | | |
| KPN | | 1 279 | (35) | | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

6a; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 00' W

(COD/5BE6A)

Beļģija

2

(35)

Analītiska KPN

Vācija

19

(35)

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

Francija

203

(35)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Īrija

284

(35)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

771

(35)

Savienība

1 279

(35)

KPN

1 279

(35)

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 7a
  (COD/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 3 | (36) | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 9 | (36) | | | | |
| Īrija | | 170 | (36) | | | | |
| Nīderlande | 1 | (36) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 74 | (36) | | | | |
| Savienība | | 257 | (36) | | | | |
| KPN | | 257 | (36) | | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

7a

(COD/07A.)

Beļģija

3

(36)

Piesardzīga KPN

Francija

9

(36)

Īrija

170

(36)

Nīderlande

1

(36)

Apvienotā Karaliste

74

(36)

Savienība

257

(36)

KPN

257

(36)

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (COD/7XAD34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 18 | (37) | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 294 | (37) | Piemēro šīs regulas 8. pantu. | |
| Īrija | | 461 | (37) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | 0 | (37) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 32 | (37) | | | | |
| Savienība | | 805 | (37) | | | | |
| KPN | | 805 | (37) | | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

7b, 7c, 7e–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(COD/7XAD34)

Beļģija

18

(37)

Analītiska KPN

Francija

294

(37)

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

Īrija

461

(37)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Nīderlande

0

(37)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

32

(37)

Savienība

805

(37)

KPN

805

(37)

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 7d
  (COD/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 37 | (38) | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 721 | (38) | | | | |
| Nīderlande | 21 | (38) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 79 | (38) | | | | |
| Savienība | | 858 | (38) | | | | |
| KPN | | 858 | | | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

7d

(COD/07D.)

Beļģija

37

(38)

Analītiska KPN

Francija

721

(38)

Nīderlande

21

(38)

Apvienotā Karaliste

79

(38)

Savienība

858

(38)

KPN

858

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (LEZ/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 9 | | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 8 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 8 | | | | | |
| Francija | | 48 | | | | | |
| Nīderlande | 38 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 811 | | | | | |
| Savienība | | 2 922 | | | | | |
| KPN | | 2 922 | | | | | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(LEZ/2AC4-C)

Beļģija

9

Analītiska KPN

Dānija

8

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

8

Francija

48

Nīderlande

38

Apvienotā Karaliste

2 811

Savienība

2 922

KPN

2 922

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; 6; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (LEZ/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 671 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 2 615 | (39) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Īrija | | 764 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 851 | (39) | | | | |
| Savienība | | 5 901 | | | | | |
| KPN | | 5 901 | | | | | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; 6; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(LEZ/56-14)

Spānija

671

Analītiska KPN

Francija

2 615

(39)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Īrija

764

Apvienotā Karaliste

1 851

(39)

Savienība

5 901

KPN

5 901

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | 7
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 506 | (40) | Analītiska KPN | | |
| Spānija | | 5 620 | (41) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Francija | | 6 820 | (41) | | | | |
| Īrija | | 3 101 | (41) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 685 | (41) | | | | |
| Savienība | | 18 732 | | | | | |
| KPN | | 18 732 | | | | | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

7

(LEZ/07.)

Beļģija

506

(40)

Analītiska KPN

Spānija

5 620

(41)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Francija

6 820

(41)

Īrija

3 101

(41)

Apvienotā Karaliste

2 685

(41)

Savienība

18 732

KPN

18 732

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | 8a, 8b, 8d un 8e
  (LEZ/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 993 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 801 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Savienība | | 1 794 | | | | | |
| KPN | | 1 794 | | | | | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

8a, 8b, 8d un 8e

(LEZ/8ABDE.)

Spānija

993

Analītiska KPN

Francija

801

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Savienība

1 794

KPN

1 794

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (LEZ/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 2 144 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 107 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Portugāle | | 71 | | | | | |
| Savienība | | 2 322 | | | | | |
| KPN | | 2 322 | | | | | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(LEZ/8C3411)

Spānija

2 144

Analītiska KPN

Francija

107

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Portugāle

71

Savienība

2 322

KPN

2 322

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (ANF/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 498 | (42) | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 1 098 | (42) | | | | |
| Vācija | | 536 | (42) | | | | |
| Francija | | 102 | (42) | | | | |
| Nīderlande | 377 | (42) | | | | |
| Zviedrija | | 13 | (42) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 11 461 | (42) | | | | |
| Savienība | | 14 085 | (42) | | | | |
| KPN | | 14 085 | | | | | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(ANF/2AC4-C)

Beļģija

498

(42)

Piesardzīga KPN

Dānija

1 098

(42)

Vācija

536

(42)

Francija

102

(42)

Nīderlande

377

(42)

Zviedrija

13

(42)

Apvienotā Karaliste

11 461

(42)

Savienība

14 085

(42)

KPN

14 085

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (ANF/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 51 | | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 1 305 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Vācija | | 21 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | 18 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 305 | | | | | |
| Savienība | | 1 700 | | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(ANF/04-N.)

Beļģija

51

Piesardzīga KPN

Dānija

1 305

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Vācija

21

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Nīderlande

18

Apvienotā Karaliste

305

Savienība

1 700

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (ANF/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 286 | (43) | Piesardzīga KPN | | |
| Vācija | | 327 | (43) | | | | |
| Spānija | | 307 | | | | | |
| Francija | | 3 525 | (43) | | | | |
| Īrija | | 797 | | | | | |
| Nīderlande | 276 | (43) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 453 | (43) | | | | |
| Savienība | | 7 971 | | | | | |
| KPN | | 7 971 | | | | | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(ANF/56-14)

Beļģija

286

(43)

Piesardzīga KPN

Vācija

327

(43)

Spānija

307

Francija

3 525

(43)

Īrija

797

Nīderlande

276

(43)

Apvienotā Karaliste

2 453

(43)

Savienība

7 971

KPN

7 971

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 7
  (ANF/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 3 262 | (44) | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 364 | (44) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Spānija | | 1 296 | (44) | | | | |
| Francija | | 20 932 | (44) | | | | |
| Īrija | | 2 675 | (44) | | | | |
| Nīderlande | 422 | (44) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 6 348 | (44) | | | | |
| Savienība | | 35 299 | (44) | | | | |
| KPN | | 35 299 | | | | | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

7

(ANF/07.)

Beļģija

3 262

(44)

Analītiska KPN

Vācija

364

(44)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Spānija

1 296

(44)

Francija

20 932

(44)

Īrija

2 675

(44)

Nīderlande

422

(44)

Apvienotā Karaliste

6 348

(44)

Savienība

35 299

(44)

KPN

35 299

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 8a, 8b, 8d un 8e
  (ANF/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 1 372 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 7 636 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Savienība | | 9 008 | | | | | |
| KPN | | 9 008 | | | | | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

8a, 8b, 8d un 8e

(ANF/8ABDE.)

Spānija

1 372

Analītiska KPN

Francija

7 636

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Savienība

9 008

KPN

9 008

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANF/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 3 353 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 3 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Portugāle | | 667 | | | | | |
| Savienība | | 4 023 | | | | | |
| KPN | | 4 023 | | | | | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANF/8C3411)

Spānija

3 353

Analītiska KPN

Francija

3

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Portugāle

667

Savienība

4 023

KPN

4 023

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 3a
  (HAD/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 10 | | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 1 768 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 112 | | | | | |
| Nīderlande | 2 | | | | | |
| Zviedrija | | 209 | | | | | |
| Savienība | | 2 101 | | | | | |
| KPN | | 2 193 | | | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

3a

(HAD/03A.)

Beļģija

10

Analītiska KPN

Dānija

1 768

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

112

Nīderlande

2

Zviedrija

209

Savienība

2 101

KPN

2 193

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā
  (HAD/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 206 | | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 1 416 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 901 | | | | | |
| Francija | | 1 571 | | | | | |
| Nīderlande | 155 | | | | | |
| Zviedrija | | 143 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 23 361 | | | | | |
| Savienība | | 27 753 | | | | | |
| Norvēģija | | 7 900 | | | | | |
| KPN | | 35 653 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-) |
| Savienība | 20 644 |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

4; Savienības ūdeņi 2.a zonā

(HAD/2AC4.)

Beļģija

206

Analītiska KPN

Dānija

1 416

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

901

Francija

1 571

Nīderlande

155

Zviedrija

143

Apvienotā Karaliste

23 361

Savienība

27 753

Norvēģija

7 900

KPN

35 653

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-)

Savienība

20 644

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (HAD/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 707 | (45) | Analītiska KPN |
| Savienība | | 707 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(HAD/04-N.)

Zviedrija

707

(45)

Analītiska KPN

Savienība

707

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b, 12. un 14. zonā
  (HAD/6B1214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 23 | | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 28 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Francija | | 1 155 | | | | | |
| Īrija | | 824 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 8 442 | | | | | |
| Savienība | | 10 472 | | | | | |
| KPN | | 10 472 | | | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b, 12. un 14. zonā

(HAD/6B1214)

Beļģija

23

Analītiska KPN

Vācija

28

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Francija

1 155

Īrija

824

Apvienotā Karaliste

8 442

Savienība

10 472

KPN

10 472

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6.a zonā
  (HAD/5BC6A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 4 | (46) | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 5 | (46) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Francija | | 219 | (46) | | | | |
| Īrija | | 651 | (46) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 094 | (46) | | | | |
| Savienība | | 3 973 | | | | | |
| KPN | | 3 973 | | | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6.a zonā

(HAD/5BC6A.)

Beļģija

4

(46)

Analītiska KPN

Vācija

5

(46)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Francija

219

(46)

Īrija

651

(46)

Apvienotā Karaliste

3 094

(46)

Savienība

3 973

KPN

3 973

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 7b–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (HAD/7X7A34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 121 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 7 239 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Īrija | | 2 413 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 086 | | | | | |
| Savienība | | 10 859 | | | | | |
| KPN | | 10 859 | | | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

7b–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(HAD/7X7A34)

Beļģija

121

Analītiska KPN

Francija

7 239

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Īrija

2 413

Apvienotā Karaliste

1 086

Savienība

10 859

KPN

10 859

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 7a
  (HAD/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 50 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 228 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Īrija | | 1 366 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 512 | | | | | |
| Savienība | | 3 156 | | | | | |
| KPN | | 3 156 | | | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

7a

(HAD/07A.)

Beļģija

50

Analītiska KPN

Francija

228

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Īrija

1 366

Apvienotā Karaliste

1 512

Savienība

3 156

KPN

3 156

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 3a
  (WHG/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 1 166 | | Piesardzīga KPN | | |
| Nīderlande | 4 | | | | | |
| Zviedrija | | 125 | | | | | |
| Savienība | | 1 295 | | | | | |
| KPN | | 1 660 | | | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

3a

(WHG/03A.)

Dānija

1 166

Piesardzīga KPN

Nīderlande

4

Zviedrija

125

Savienība

1 295

KPN

1 660

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā
  (WHG/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 329 | | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 1 424 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 370 | | | | | |
| Francija | | 2 140 | | | | | |
| Nīderlande | 823 | | | | | |
| Zviedrija | | 3 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 10 293 | | | | | |
| Savienība | | 15 382 | | | | | |
| Norvēģija | | 1 216 | (47) | | | | |
| KPN | | 17 158 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-) |
| Savienība | 10 801 |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

4; Savienības ūdeņi 2.a zonā

(WHG/2AC4.)

Beļģija

329

Analītiska KPN

Dānija

1 424

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

370

Francija

2 140

Nīderlande

823

Zviedrija

3

Apvienotā Karaliste

10 293

Savienība

15 382

Norvēģija

1 216

(47)

KPN

17 158

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-)

Savienība

10 801

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (WHG/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 3 | (48) | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 57 | (48) | Piemēro šīs regulas 8. pantu. | |
| Īrija | | 273 | (48) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 604 | (48) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | | 937 | (48) | | | | |
| KPN | | 937 | (48) | | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(WHG/56-14)

Vācija

3

(48)

Analītiska KPN

Francija

57

(48)

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

Īrija

273

(48)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

604

(48)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

937

(48)

KPN

937

(48)

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 7a
  (WHG/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 2 | (49) | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 25 | (49) | Piemēro šīs regulas 8. pantu. | |
| Īrija | | 415 | (49) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | 0 | (48) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 279 | (49) | | | | |
| Savienība | | 721 | (49) | | | | |
| KPN | | 721 | (49) | | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

7a

(WHG/07A.)

Beļģija

2

(49)

Analītiska KPN

Francija

25

(49)

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

Īrija

415

(49)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Nīderlande

0

(48)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

279

(49)

Savienība

721

(49)

KPN

721

(49)

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j un 7k
  (WHG/7X7A-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 92 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 5 644 | | | | | |
| Īrija | | 4 072 | | | | | |
| Nīderlande | 46 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 009 | | | | | |
| Savienība | | 10 863 | | | | | |
| KPN | | 10 863 | | | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j un 7k

(WHG/7X7A-C)

Beļģija

92

Analītiska KPN

Francija

5 644

Īrija

4 072

Nīderlande

46

Apvienotā Karaliste

1 009

Savienība

10 863

KPN

10 863

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 8
  (WHG/08.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 1 016 | | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 1 524 | | | | | |
| Savienība | | 2 540 | | | | | |
| KPN | | 2 540 | | | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

8

(WHG/08.)

Spānija

1 016

Piesardzīga KPN

Francija

1 524

Savienība

2 540

KPN

2 540

| Suga: | Merlangs un pollaks

  Merlangius merlangus un

  Pollachius pollachius | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (W/P/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 190 | (50) | Piesardzīga KPN | | | |
| Savienība | | 190 | | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Merlangs un pollaks

Merlangius merlangus un

Pollachius pollachius

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(W/P/04-N.)

Zviedrija

190

(50)

Piesardzīga KPN

Savienība

190

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 3a
  (HKE/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 3 136 | (51) | Analītiska KPN | | |
| Zviedrija | | 267 | (51) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Savienība | | 3 403 | | | | | |
| KPN | | 3 403 | | | | | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

3a

(HKE/03A.)

Dānija

3 136

(51)

Analītiska KPN

Zviedrija

267

(51)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Savienība

3 403

KPN

3 403

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (HKE/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 56 | (52) | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 2 278 | (52) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 261 | (52) | | | | |
| Francija | | 504 | (52) | | | | |
| Nīderlande | 131 | (52) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 710 | (52) | | | | |
| Savienība | | 3 940 | (52) | | | | |
| KPN | | 3 940 | | | | | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(HKE/2AC4-C)

Beļģija

56

(52)

Analītiska KPN

Dānija

2 278

(52)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

261

(52)

Francija

504

(52)

Nīderlande

131

(52)

Apvienotā Karaliste

710

(52)

Savienība

3 940

(52)

KPN

3 940

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (HKE/571214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 582 | (53) | Analītiska KPN | | |
| Spānija | | 18 667 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Francija | | 28 827 | (53) | | | | |
| Īrija | | 3 493 | | | | | |
| Nīderlande | 376 | (53) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 11 380 | (53) | | | | |
| Savienība | | 63 325 | | | | | |
| KPN | | 63 325 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. | 8a, 8b, 8d un 8e (HKE/*8ABDE) |
| Beļģija | 75 |
| Spānija | 3 012 |
| Francija | 3 012 |
| Īrija | 376 |
| Nīderlande | 38 |
| Apvienotā Karaliste | 1 694 |
| Savienība | 8 206 |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(HKE/571214)

Beļģija

582

(53)

Analītiska KPN

Spānija

18 667

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Francija

28 827

(53)

Īrija

3 493

Nīderlande

376

(53)

Apvienotā Karaliste

11 380

(53)

Savienība

63 325

KPN

63 325

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

8a, 8b, 8d un 8e (HKE/*8ABDE)

Beļģija

75

Spānija

3 012

Francija

3 012

Īrija

376

Nīderlande

38

Apvienotā Karaliste

1 694

Savienība

8 206

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 8a, 8b, 8d un 8e
  (HKE/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 19 | (54) | Analītiska KPN | | |
| Spānija | | 12 995 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Francija | | 29 183 | | | | | |
| Nīderlande | 38 | (54) | | | | |
| Savienība | | 42 235 | | | | | |
| KPN | | 42 235 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. | 6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/*57-14) |
| Beļģija | 4 |
| Spānija | 3 764 |
| Francija | 6 776 |
| Nīderlande | 11 |
| Savienība | 10 555 |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

8a, 8b, 8d un 8e

(HKE/8ABDE.)

Beļģija

19

(54)

Analītiska KPN

Spānija

12 995

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Francija

29 183

Nīderlande

38

(54)

Savienība

42 235

KPN

42 235

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/*57-14)

Beļģija

4

Spānija

3 764

Francija

6 776

Nīderlande

11

Savienība

10 555

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (HKE/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 5 600 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 538 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Portugāle | | 2 614 | | | | | |
| Savienība | | 8 752 | | | | | |
| KPN | | 8 752 | | | | | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(HKE/8C3411)

Spānija

5 600

Analītiska KPN

Francija

538

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Portugāle

2 614

Savienība

8 752

KPN

8 752

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 2. un 4. zonā
  (WHB/24-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 0 | | Analītiska KPN | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | | | | | |
| Savienība | | 0 | | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 2. un 4. zonā

(WHB/24-N.)

Dānija

0

Analītiska KPN

Apvienotā Karaliste

0

Savienība

0

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 49 845 | (55) | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 19 380 | (55) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Spānija | | 42 258 | (55)
   (56) | | | | |
| Francija | | 34 688 | (55) | | | | |
| Īrija | | 38 599 | (55) | | | | |
| Nīderlande | 60 780 | (55) | | | | |
| Portugāle | | 3 926 | (55)
   (56) | | | | |
| Zviedrija | | 12 330 | (55) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 64 678 | (55) | | | | |
| Savienība | | 326 484 | (55)
   (57) | | | | |
| Norvēģija | | 99 900 | | | | | |
| Fēru Salas | 10 000 | | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā

(WHB/1X14)

Dānija

49 845

(55)

Analītiska KPN

Vācija

19 380

(55)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Spānija

42 258

(55)
   (56)

Francija

34 688

(55)

Īrija

38 599

(55)

Nīderlande

60 780

(55)

Portugāle

3 926

(55)
   (56)

Zviedrija

12 330

(55)

Apvienotā Karaliste

64 678

(55)

Savienība

326 484

(55)
   (57)

Norvēģija

99 900

Fēru Salas

10 000

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (WHB/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 35 806 | | Analītiska KPN | | |
| Portugāle | | 8 951 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Savienība | | 44 757 | (58) | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(WHB/8C3411)

Spānija

35 806

Analītiska KPN

Portugāle

8 951

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Savienība

44 757

(58)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Savienības ūdeņi 2., 4.a, 5. zonā, 6. zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 7. zonā uz rietumiem no 12° W
  (WHB/24A567) |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | | 190 809 | (59)
   (60) | Analītiska KPN | | |
| Fēru Salas | 37 500 | (61)
   (62) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| KPN | | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Savienības ūdeņi 2., 4.a, 5. zonā, 6. zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 7. zonā uz rietumiem no 12° W

(WHB/24A567)

Norvēģija

190 809

(59)
   (60)

Analītiska KPN

Fēru Salas

37 500

(61)
   (62)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Mazmutes plekste un sarkanā plekste

  Microstomus kitt un

  Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (L/W/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 368 | | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 1 012 | | | | | |
| Vācija | | 130 | | | | | |
| Francija | | 277 | | | | | |
| Nīderlande | 842 | | | | | |
| Zviedrija | | 11 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 4 145 | | | | | |
| Savienība | | 6 785 | | | | | |
| KPN | | 6 785 | | | | | |

Suga:

Mazmutes plekste un sarkanā plekste

Microstomus kitt un

Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(L/W/2AC4-C)

Beļģija

368

Piesardzīga KPN

Dānija

1 012

Vācija

130

Francija

277

Nīderlande

842

Zviedrija

11

Apvienotā Karaliste

4 145

Savienība

6 785

KPN

6 785

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā
  (BLI/5B67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 113 | | Analītiska KPN | | |
| Igaunija | | 17 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Spānija | | 356 | | | | | |
| Francija | | 8 126 | | | | | |
| Īrija | | 31 | | | | | |
| Lietuva | | 7 | | | | | |
| Polija | | 3 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 066 | | | | | |
| Citi | | 31 | (63) | | | | |
| Savienība | | 10 750 | | | | | |
| Norvēģija | | 250 | (64) | | | | |
| Fēru Salas | 150 | (65) | | | | |
| KPN | | 11 150 | | | | | |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā

(BLI/5B67-)

Vācija

113

Analītiska KPN

Igaunija

17

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Spānija

356

Francija

8 126

Īrija

31

Lietuva

7

Polija

3

Apvienotā Karaliste

2 066

Citi

31

(63)

Savienība

10 750

Norvēģija

250

(64)

Fēru Salas

150

(65)

KPN

11 150

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 12. zonā
  (BLI/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | | 0 | (66) | Piesardzīga KPN | | |
| Spānija | | 132 | (66) | | | | |
| Francija | | 3 | (66) | | | | |
| Lietuva | | 1 | (66) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 | (66) | | | | |
| Citi | | 0 | (66) | | | | |
| Savienība | | 137 | (66) | | | | |
| KPN | | 137 | (66) | | | | |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 12. zonā

(BLI/12INT-)

Igaunija

0

(66)

Piesardzīga KPN

Spānija

132

(66)

Francija

3

(66)

Lietuva

1

(66)

Apvienotā Karaliste

1

(66)

Citi

0

(66)

Savienība

137

(66)

KPN

137

(66)

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 2. un 4. zonā
  (BLI/24-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 2 | | Piesardzīga KPN | | |
| Vācija | | 2 | | | | | |
| Īrija | | 2 | | | | | |
| Francija | | 15 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 9 | | | | | |
| Citi | | 2 | (67) | | | | |
| Savienība | | 32 | | | | | |
| KPN | | 32 | | | | | |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 2. un 4. zonā

(BLI/24-)

Dānija

2

Piesardzīga KPN

Vācija

2

Īrija

2

Francija

15

Apvienotā Karaliste

9

Citi

2

(67)

Savienība

32

KPN

32

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 3.a zonā
  (BLI/03A-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 2 | | Piesardzīga KPN | | |
| Vācija | | 1 | | | | | |
| Zviedrija | | 2 | | | | | |
| Savienība | | 5 | | | | | |
| KPN | | 5 | | | | | |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 3.a zonā

(BLI/03A-)

Dānija

2

Piesardzīga KPN

Vācija

1

Zviedrija

2

Savienība

5

KPN

5

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (LIN/1/2.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 26 | | Piesardzīga KPN | | |
| Vācija | | 26 | | | | | |
| Francija | | 26 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 26 | | | | | |
| Citi | | 13 | (68) | | | | |
| Savienība | | 117 | | | | | |
| KPN | | 117 | | | | | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(LIN/1/2.)

Dānija

26

Piesardzīga KPN

Vācija

26

Francija

26

Apvienotā Karaliste

26

Citi

13

(68)

Savienība

117

KPN

117

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības ūdeņi 3.a zonā
  (LIN/03A-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 13 | | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 101 | | | | | |
| Vācija | | 13 | | | | | |
| Zviedrija | | 39 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 13 | | | | | |
| Savienība | | 179 | | | | | |
| KPN | | 179 | | | | | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Savienības ūdeņi 3.a zonā

(LIN/03A-C.)

Beļģija

13

Piesardzīga KPN

Dānija

101

Vācija

13

Zviedrija

39

Apvienotā Karaliste

13

Savienība

179

KPN

179

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības ūdeņi 4. zonā
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 27 | (69) | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 424 | (69) | | | | |
| Vācija | | 262 | (69) | | | | |
| Francija | | 236 | | | | | |
| Nīderlande | 9 | | | | | |
| Zviedrija | | 18 | (69) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 261 | (69) | | | | |
| Savienība | | 4 237 | | | | | |
| KPN | | 4 237 | | | | | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Savienības ūdeņi 4. zonā

(LIN/04-C.)

Beļģija

27

(69)

Piesardzīga KPN

Dānija

424

(69)

Vācija

262

(69)

Francija

236

Nīderlande

9

Zviedrija

18

(69)

Apvienotā Karaliste

3 261

(69)

Savienība

4 237

KPN

4 237

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā
  (LIN/05EI.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 9 | | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 6 | | | | | |
| Vācija | | 6 | | | | | |
| Francija | | 6 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 6 | | | | | |
| Savienība | | 33 | | | | | |
| KPN | | 33 | | | | | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā

(LIN/05EI.)

Beļģija

9

Piesardzīga KPN

Dānija

6

Vācija

6

Francija

6

Apvienotā Karaliste

6

Savienība

33

KPN

33

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā
  (LIN/6X14.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 46 | (70) | Piesardzīga KPN |
| Dānija | | 8 | (70) | | | | |
| Vācija | | 166 | (70) | | | | |
| Īrija | | 898 | | | | | |
| Spānija | | 3 361 | | | | | |
| Francija | | 3 583 | (70) | | | | |
| Portugāle | | 8 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 4 126 | (70) | | | | |
| Savienība | | 12 196 | | | | | |
| Norvēģija | | 8 000 | (71)
   (72)
   (73) | | | | |
| Fēru Salas | 200 | (74)
   (75) | | | | |
| KPN | | 20 396 | | | | | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā

(LIN/6X14.)

Beļģija

46

(70)

Piesardzīga KPN

Dānija

8

(70)

Vācija

166

(70)

Īrija

898

Spānija

3 361

Francija

3 583

(70)

Portugāle

8

Apvienotā Karaliste

4 126

(70)

Savienība

12 196

Norvēģija

8 000

(71)
   (72)
   (73)

Fēru Salas

200

(74)
   (75)

KPN

20 396

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (LIN/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 9 | | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 1 187 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Vācija | | 33 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | | 13 | | | | | |
| Nīderlande | 2 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 106 | | | | | |
| Savienība | | 1 350 | | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(LIN/04-N.)

Beļģija

9

Piesardzīga KPN

Dānija

1 187

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Vācija

33

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

13

Nīderlande

2

Apvienotā Karaliste

106

Savienība

1 350

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 3a
  (NEP/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 10 093 | | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 29 | | | | | |
| Zviedrija | | 3 611 | | | | | |
| Savienība | | 13 733 | | | | | |
| KPN | | 13 733 | | | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

3a

(NEP/03A.)

Dānija

10 093

Analītiska KPN

Vācija

29

Zviedrija

3 611

Savienība

13 733

KPN

13 733

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (NEP/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 1 203 | | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 1 203 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 18 | | | | | |
| Francija | | 35 | | | | | |
| Nīderlande | 619 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 19 924 | | | | | |
| Savienība | | 23 002 | | | | | |
| KPN | | 23 002 | | | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(NEP/2AC4-C)

Beļģija

1 203

Analītiska KPN

Dānija

1 203

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

18

Francija

35

Nīderlande

619

Apvienotā Karaliste

19 924

Savienība

23 002

KPN

23 002

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (NEP/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 568 | | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 0 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 32 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | | 600 | | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(NEP/04-N.)

Dānija

568

Analītiska KPN

Vācija

0

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

32

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

600

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā
  (NEP/5BC6.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 32 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 129 | | | | | |
| Īrija | | 215 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 15 523 | | | | | |
| Savienība | | 15 899 | | | | | |
| KPN | | 15 899 | | | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā

(NEP/5BC6.)

Spānija

32

Analītiska KPN

Francija

129

Īrija

215

Apvienotā Karaliste

15 523

Savienība

15 899

KPN

15 899

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 7
  (NEP/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 1 009 | (76) | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 4 089 | (76) | | | | |
| Īrija | | 6 201 | (76) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 5 516 | (76) | | | | |
| Savienība | | 16 815 | (76) | | | | |
| KPN | | 16 815 | (76) | | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

7

(NEP/07.)

Spānija

1 009

(76)

Analītiska KPN

Francija

4 089

(76)

Īrija

6 201

(76)

Apvienotā Karaliste

5 516

(76)

Savienība

16 815

(76)

KPN

16 815

(76)

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 8a, 8b, 8d un 8e
  (NEP/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 233 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 3 653 | | | | | |
| Savienība | | 3 886 | | | | | |
| KPN | | 3 886 | | | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

8a, 8b, 8d un 8e

(NEP/8ABDE.)

Spānija

233

Analītiska KPN

Francija

3 653

Savienība

3 886

KPN

3 886

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 8c
  (NEP/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 2,7 | (77) | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 0,0 | (77) | | | | |
| Savienība | | 2,7 | (77) | | | | |
| KPN | | 2,7 | (77) | | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

8c

(NEP/08C.)

Spānija

2,7

(77)

Piesardzīga KPN

Francija

0,0

(77)

Savienība

2,7

(77)

KPN

2,7

(77)

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (NEP/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 97 | (78) | Piesardzīga KPN | | |
| Portugāle | | 289 | (78) | | | | |
| Savienība | | 386 | (78)
   (79) | | | | |
| KPN | | 386 | (78)
   (79) | | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(NEP/9/3411)

Spānija

97

(78)

Piesardzīga KPN

Portugāle

289

(78)

Savienība

386

(78)
   (79)

KPN

386

(78)
   (79)

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | 3a
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 1 537 | | Analītiska KPN | | |
| Zviedrija | | 828 | | | | | |
| Savienība | | 2 365 | | | | | |
| KPN | | 4 430 | | | | | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

3a

(PRA/03A.)

Dānija

1 537

Analītiska KPN

Zviedrija

828

Savienība

2 365

KPN

4 430

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (PRA/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 892 | | Piesardzīga KPN | | |
| Nīderlande | 8 | | | | | |
| Zviedrija | | 36 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 264 | | | | | |
| Savienība | | 1 200 | | | | | |
| KPN | | 1 200 | | | | | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(PRA/2AC4-C)

Dānija

892

Piesardzīga KPN

Nīderlande

8

Zviedrija

36

Apvienotā Karaliste

264

Savienība

1 200

KPN

1 200

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (PRA/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 200 | | Analītiska KPN | | |
| Zviedrija | | 123 | (80) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Savienība | | 323 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(PRA/04-N.)

Dānija

200

Analītiska KPN

Zviedrija

123

(80)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Savienība

323

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Penaeus garneles

  Penaeus spp. | Zona: | Francijas Gviānas ūdeņi
  (PEN/FGU.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | Jānosaka | (81) | Piesardzīga KPN | | |
| Savienība | Jānosaka | (81)
   (82) | Piemēro šīs regulas 6. pantu. | |
| KPN | Jānosaka | (81)
   (82) | | | | |

Suga:

Penaeus garneles

Penaeus spp.

Zona:

Francijas Gviānas ūdeņi

(PEN/FGU.)

Francija

Jānosaka

(81)

Piesardzīga KPN

Savienība

Jānosaka

(81)
   (82)

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

KPN

Jānosaka

(81)
   (82)

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Skageraks
  (PLE/03AN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 102 | | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 13 231 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 68 | | | | | |
| Nīderlande | 2 545 | | | | | |
| Zviedrija | | 709 | | | | | |
| Savienība | | 16 655 | | | | | |
| KPN | | 19 647 | | | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

Skageraks

(PLE/03AN.)

Beļģija

102

Analītiska KPN

Dānija

13 231

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

68

Nīderlande

2 545

Zviedrija

709

Savienība

16 655

KPN

19 647

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Kategats
  (PLE/03AS.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 1 016 | | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 11 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Zviedrija | | 114 | | | | | |
| Savienība | | 1 141 | | | | | |
| KPN | | 1 141 | | | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

Kategats

(PLE/03AS.)

Dānija

1 016

Analītiska KPN

Vācija

11

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Zviedrija

114

Savienība

1 141

KPN

1 141

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  (PLE/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 5 522 | | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 17 946 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 5 177 | | | | | |
| Francija | | 1 035 | | | | | |
| Nīderlande | 34 510 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 25 538 | | | | | |
| Savienība | | 89 728 | | | | | |
| Norvēģija | | 10 280 | (83) | | | | |
| KPN | | 146 852 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (PLE/*04N-) |
| Savienība | 56 041 |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

(PLE/2A3AX4)

Beļģija

5 522

Analītiska KPN

Dānija

17 946

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

5 177

Francija

1 035

Nīderlande

34 510

Apvienotā Karaliste

25 538

Savienība

89 728

Norvēģija

10 280

(83)

KPN

146 852

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (PLE/*04N-)

Savienība

56 041

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā;
  starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (PLE/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | | 9 | | Piesardzīga KPN | | |
| Īrija | | 261 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 388 | | | | | |
| Savienība | | 658 | | | | | |
| KPN | | 658 | | | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā;

starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(PLE/56-14)

Francija

9

Piesardzīga KPN

Īrija

261

Apvienotā Karaliste

388

Savienība

658

KPN

658

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7a
  (PLE/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 115 | | Analītiska KPN |
| Francija | | 50 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Īrija | | 1 442 | | | | | |
| Nīderlande | 35 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 148 | | | | | |
| Savienība | | 2 790 | | | | | |
| KPN | | 2 790 | | | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7a

(PLE/07A.)

Beļģija

115

Analītiska KPN

Francija

50

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Īrija

1 442

Nīderlande

35

Apvienotā Karaliste

1 148

Savienība

2 790

KPN

2 790

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7b un 7c
  (PLE/7BC.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | | 11 | | Piesardzīga KPN | | |
| Īrija | | 63 | | | | | |
| Savienība | | 74 | | | | | |
| KPN | | 74 | | | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7b un 7c

(PLE/7BC.)

Francija

11

Piesardzīga KPN

Īrija

63

Savienība

74

KPN

74

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7d un 7e
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 1 498 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 4 993 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Apvienotā Karaliste | 2 663 | | | | | |
| Savienība | | 9 154 | | | | | |
| KPN | | 9 154 | | | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7d un 7e

(PLE/7DE.)

Beļģija

1 498

Analītiska KPN

Francija

4 993

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Apvienotā Karaliste

2 663

Savienība

9 154

KPN

9 154

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7f un 7g
  (PLE/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 466 | | Piesardzīga KPN | |
| Francija | | 842 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Īrija | | 255 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 440 | | | | | |
| Savienība | | 2 003 | | | | | |
| KPN | | 2 003 | | | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7f un 7g

(PLE/7FG.)

Beļģija

466

Piesardzīga KPN

Francija

842

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Īrija

255

Apvienotā Karaliste

440

Savienība

2 003

KPN

2 003

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7h, 7j un 7k
  (PLE/7HJK.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 4 | (84) | Piesardzīga KPN |
| Francija | | 8 | (84) | Piemēro šīs regulas 8. pantu. |
| Īrija | | 30 | (84) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | 17 | (84) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 8 | (84) | | | | |
| Savienība | | 67 | (84) | | | | |
| KPN | | 67 | (84) | | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7h, 7j un 7k

(PLE/7HJK.)

Beļģija

4

(84)

Piesardzīga KPN

Francija

8

(84)

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

Īrija

30

(84)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Nīderlande

17

(84)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

8

(84)

Savienība

67

(84)

KPN

67

(84)

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (PLE/8/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 59 | | Piesardzīga KPN | |
| Francija | | 237 | | | | | |
| Portugāle | | 59 | | | | | |
| Savienība | | 355 | | | | | |
| KPN | | 355 | | | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(PLE/8/3411)

Spānija

59

Piesardzīga KPN

Francija

237

Portugāle

59

Savienība

355

KPN

355

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (POL/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 3 | | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 114 | | | | | |
| Īrija | | 34 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 87 | | | | | |
| Savienība | | 238 | | | | | |
| KPN | | 238 | | | | | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(POL/56-14)

Spānija

3

Piesardzīga KPN

Francija

114

Īrija

34

Apvienotā Karaliste

87

Savienība

238

KPN

238

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 7
  (POL/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 378 | (85) | Piesardzīga KPN | | |
| Spānija | | 23 | (85) | | | | |
| Francija | | 8 712 | (85) | | | | |
| Īrija | | 929 | (85) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 121 | (85) | | | | |
| Savienība | | 12 163 | (85) | | | | |
| KPN | | 12 163 | | | | | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

7

(POL/07.)

Beļģija

378

(85)

Piesardzīga KPN

Spānija

23

(85)

Francija

8 712

(85)

Īrija

929

(85)

Apvienotā Karaliste

2 121

(85)

Savienība

12 163

(85)

KPN

12 163

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 8a, 8b, 8d un 8e
  (POL/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 252 | | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 1 230 | | | | | |
| Savienība | | 1 482 | | | | | |
| KPN | | 1 482 | | | | | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

8a, 8b, 8d un 8e

(POL/8ABDE.)

Spānija

252

Piesardzīga KPN

Francija

1 230

Savienība

1 482

KPN

1 482

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 8c
  (POL/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 187 | | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 21 | | | | | |
| Savienība | | 208 | | | | | |
| KPN | | 208 | | | | | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

8c

(POL/08C.)

Spānija

187

Piesardzīga KPN

Francija

21

Savienība

208

KPN

208

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (POL/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 246 | (86) | Piesardzīga KPN | | |
| Portugāle | | 8 | (86)
   (87) | | | | |
| Savienība | | 254 | (86) | | | | |
| KPN | | 254 | (86) | | | | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(POL/9/3411)

Spānija

246

(86)

Piesardzīga KPN

Portugāle

8

(86)
   (87)

Savienība

254

(86)

KPN

254

(86)

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | 3a un 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā
  (POK/2C3A4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 28 | | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 3 292 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 8 314 | | | | | |
| Francija | | 19 567 | | | | | |
| Nīderlande | 83 | | | | | |
| Zviedrija | | 452 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 6 374 | | | | | |
| Savienība | | 38 110 | | | | | |
| Norvēģija | | 41 703 | (88) | | | | |
| KPN | | 79 813 | | | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

3a un 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā

(POK/2C3A4)

Beļģija

28

Analītiska KPN

Dānija

3 292

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

8 314

Francija

19 567

Nīderlande

83

Zviedrija

452

Apvienotā Karaliste

6 374

Savienība

38 110

Norvēģija

41 703

(88)

KPN

79 813

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā
  (POK/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 350 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 3 479 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Īrija | | 401 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 110 | | | | | |
| Savienība | | 7 340 | | | | | |
| Norvēģija | | 940 | (89) | | | | |
| KPN | | 8 280 | | | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā

(POK/56-14)

Vācija

350

Analītiska KPN

Francija

3 479

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Īrija

401

Apvienotā Karaliste

3 110

Savienība

7 340

Norvēģija

940

(89)

KPN

8 280

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (POK/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 880 | (90) | Analītiska KPN | | |
| Savienība | | 880 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(POK/04-N.)

Zviedrija

880

(90)

Analītiska KPN

Savienība

880

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | 7, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (POK/7/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 6 | | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 1 245 | | | | | |
| Īrija | | 1 491 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 434 | | | | | |
| Savienība | | 3 176 | | | | | |
| KPN | | 3 176 | | | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

7, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(POK/7/3411)

Beļģija

6

Piesardzīga KPN

Francija

1 245

Īrija

1 491

Apvienotā Karaliste

434

Savienība

3 176

KPN

3 176

| Suga: | Akmeņplekste un gludais rombs

  Psetta maxima un

  Scophthalmus rhombus | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (T/B/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 477 | | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 1 018 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 260 | | | | | |
| Francija | | 123 | | | | | |
| Nīderlande | 3 609 | | | | | |
| Zviedrija | | 7 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 004 | | | | | |
| Savienība | | 6 498 | | | | | |
| KPN | | 6 498 | | | | | |

Suga:

Akmeņplekste un gludais rombs

Psetta maxima un

Scophthalmus rhombus

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(T/B/2AC4-C)

Beļģija

477

Piesardzīga KPN

Dānija

1 018

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

260

Francija

123

Nīderlande

3 609

Zviedrija

7

Apvienotā Karaliste

1 004

Savienība

6 498

KPN

6 498

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (SRX/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 292 | (91)
   (92)
   (93)
   (94) | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 11 | (91)
   (92)
   (93) | | | | |
| Vācija | | 14 | (91)
   (92)
   (93) | | | | |
| Francija | | 46 | (91)
   (92)
   (93)
   (94) | | | | |
| Nīderlande | 249 | (91)
   (92)
   (93)
   (94) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 125 | (91)
   (92)
   (93)
   (94) | | | | |
| Savienība | | 1 737 | (91)
   (93) | | | | |
| KPN | | 1 737 | (93) | | | | |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(SRX/2AC4-C)

Beļģija

292

(91)
   (92)
   (93)
   (94)

Piesardzīga KPN

Dānija

11

(91)
   (92)
   (93)

Vācija

14

(91)
   (92)
   (93)

Francija

46

(91)
   (92)
   (93)
   (94)

Nīderlande

249

(91)
   (92)
   (93)
   (94)

Apvienotā Karaliste

1 125

(91)
   (92)
   (93)
   (94)

Savienība

1 737

(91)
   (93)

KPN

1 737

(93)

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 3.a zonā
  (SRX/03A-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 37 | (95) | Piesardzīga KPN | | |
| Zviedrija | | 10 | (95) | | | | |
| Savienība | | 47 | (95) | | | | |
| KPN | | 47 | | | | | |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 3.a zonā

(SRX/03A-C.)

Dānija

37

(95)

Piesardzīga KPN

Zviedrija

10

(95)

Savienība

47

(95)

KPN

47

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā
  (SRX/67AKXD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 920 | (96)
   (97)
   (98)
   (99) | Piesardzīga KPN | | |
| Igaunija | | 5 | (96)
   (97)
   (98)
   (99) | | | | |
| Francija | | 4 127 | (96)
   (97)
   (98)
   (99) | | | | |
| Vācija | | 12 | (96)
   (97)
   (98)
   (99) | | | | |
| Īrija | | 1 329 | (96)
   (97)
   (98)
   (99) | | | | |
| Lietuva | | 21 | (96)
   (97)
   (98)
   (99) | | | | |
| Nīderlande | 4 | (96)
   (97)
   (98)
   (99) | | | | |
| Portugāle | | 23 | (96)
   (97)
   (98)
   (99) | | | | |
| Spānija | | 1 111 | (96)
   (97)
   (98)
   (99) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 632 | (96)
   (97)
   (98)
   (99) | | | | |
| Savienība | | 10 184 | (96)
   (97)
   (98)
   (99) | | | | |
| KPN | | 10 184 | (98)
   (99) | | | | |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā

(SRX/67AKXD)

Beļģija

920

(96)
   (97)
   (98)
   (99)

Piesardzīga KPN

Igaunija

5

(96)
   (97)
   (98)
   (99)

Francija

4 127

(96)
   (97)
   (98)
   (99)

Vācija

12

(96)
   (97)
   (98)
   (99)

Īrija

1 329

(96)
   (97)
   (98)
   (99)

Lietuva

21

(96)
   (97)
   (98)
   (99)

Nīderlande

4

(96)
   (97)
   (98)
   (99)

Portugāle

23

(96)
   (97)
   (98)
   (99)

Spānija

1 111

(96)
   (97)
   (98)
   (99)

Apvienotā Karaliste

2 632

(96)
   (97)
   (98)
   (99)

Savienība

10 184

(96)
   (97)
   (98)
   (99)

KPN

10 184

(98)
   (99)

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 7.d zonā
  (SRX/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 133 | (100)
   (101)
   (102)
   (103) | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 1 112 | (100)
   (101)
   (102)
   (103) | | | | |
| Nīderlande | 7 | (100)
   (101)
   (102)
   (103) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 222 | (100)
   (101)
   (102)
   (103) | | | | |
| Savienība | | 1 474 | (100)
   (101)
   (102)
   (103) | | | | |
| KPN | | 1 474 | (103) | | | | |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 7.d zonā

(SRX/07D.)

Beļģija

133

(100)
   (101)
   (102)
   (103)

Piesardzīga KPN

Francija

1 112

(100)
   (101)
   (102)
   (103)

Nīderlande

7

(100)
   (101)
   (102)
   (103)

Apvienotā Karaliste

222

(100)
   (101)
   (102)
   (103)

Savienība

1 474

(100)
   (101)
   (102)
   (103)

KPN

1 474

(103)

| Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | Savienības ūdeņi 7.d un 7.e zonā
  (RJU/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 21 | (104) | Piesardzīga KPN |
| Igaunija | | 0 | (104) | | | | |
| Francija | | 105 | (104) | | | | |
| Vācija | | 0 | (104) | | | | |
| Īrija | | 27 | (104) | | | | |
| Lietuva | | 0 | (104) | | | | |
| Nīderlande | | 0 | (104) | | | | |
| Portugāle | | 0 | (104) | | | | |
| Spānija | | 23 | (104) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | | 58 | (104) | | | | |
| Savienība | | 234 | (104) | | | | |
| KPN | | 234 | (104) | | | | |

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Zona:

Savienības ūdeņi 7.d un 7.e zonā

(RJU/7DE.)

Beļģija

21

(104)

Piesardzīga KPN

Igaunija

0

(104)

Francija

105

(104)

Vācija

0

(104)

Īrija

27

(104)

Lietuva

0

(104)

Nīderlande

0

(104)

Portugāle

0

(104)

Spānija

23

(104)

Apvienotā Karaliste

58

(104)

Savienība

234

(104)

KPN

234

(104)

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 8. un 9. zonā
  (SRX/89-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 10 | (105)
   (106) | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 1 805 | (105)
   (106) | | | | |
| Portugāle | | 1 463 | (105)
   (106) | | | | |
| Spānija | | 1 471 | (105)
   (106) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 10 | (105)
   (106) | | | | |
| Savienība | | 4 759 | (105)
   (106) | | | | |
| KPN | | 4 759 | (106) | | | | |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 8. un 9. zonā

(SRX/89-C.)

Beļģija

10

(105)
   (106)

Piesardzīga KPN

Francija

1 805

(105)
   (106)

Portugāle

1 463

(105)
   (106)

Spānija

1 471

(105)
   (106)

Apvienotā Karaliste

10

(105)
   (106)

Savienība

4 759

(105)
   (106)

KPN

4 759

(106)

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6. zonā
  (GHL/2A-C46) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 14 | | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 25 | | | | | |
| Igaunija | | 14 | | | | | |
| Spānija | | 14 | | | | | |
| Francija | | 231 | | | | | |
| Īrija | | 14 | | | | | |
| Lietuva | | 14 | | | | | |
| Polija | | 14 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 910 | | | | | |
| Savienība | | 1 250 | | | | | |
| Norvēģija | | 1 250 | (107) | | | | |
| KPN | | 2 500 | | | | | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6. zonā

(GHL/2A-C46)

Dānija

14

Analītiska KPN

Vācija

25

Igaunija

14

Spānija

14

Francija

231

Īrija

14

Lietuva

14

Polija

14

Apvienotā Karaliste

910

Savienība

1 250

Norvēģija

1 250

(107)

KPN

2 500

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | 3a un 4; Savienības ūdeņi 2.a, 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 581 | (108)
   (109) | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 19 998 | (108)
   (109) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
| Vācija | | 606 | (108)
   (109) | | | | |
| Francija | | 1 830 | (108)
   (109) | | | | |
| Nīderlande | 1 842 | (108)
   (109) | | | | |
| Zviedrija | | 5 459 | (108)
   (109)
   (110) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 706 | (108)
   (109) | | | | |
| Savienība | | 32 022 | (108)
   (109) | | | | |
| Norvēģija | | 191 059 | (111) | | | | |
| KPN | | 922 064 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. | 3a | 3a un 4bc | 4b | 4c | 6. zona, starptautiskie ūdeņi 2.a zonā – no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. septembra līdz 31. decembrim |
| | (MAC/*03A.) | (MAC/*3A4BC) | (MAC/*04B.) | (MAC/*04C.) | (MAC/*2A6.) |
| Dānija | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 11 999 |
| Francija | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Nīderlande | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Zviedrija | 0 | 0 | 390 | 10 | 3 113 |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Norvēģija | 3 000 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

3a un 4; Savienības ūdeņi 2.a, 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā

(MAC/2A34.)

Beļģija

581

(108)
   (109)

Analītiska KPN

Dānija

19 998

(108)
   (109)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

606

(108)
   (109)

Francija

1 830

(108)
   (109)

Nīderlande

1 842

(108)
   (109)

Zviedrija

5 459

(108)
   (109)
   (110)

Apvienotā Karaliste

1 706

(108)
   (109)

Savienība

32 022

(108)
   (109)

Norvēģija

191 059

(111)

KPN

922 064

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

3a

3a un 4bc

4b

4c

6. zona, starptautiskie ūdeņi 2.a zonā – no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. septembra līdz 31. decembrim

(MAC/*03A.)

(MAC/*3A4BC)

(MAC/*04B.)

(MAC/*04C.)

(MAC/*2A6.)

Dānija

0

4 130

0

0

11 999

Francija

0

490

0

0

0

Nīderlande

0

490

0

0

0

Zviedrija

0

0

390

10

3 113

Apvienotā Karaliste

0

490

0

0

0

Norvēģija

3 000

0

0

0

0

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | 6, 7, 8a, 8b, 8d un 8e; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 23 416 | (112) | Analītiska KPN | | |
| Spānija | | 25 | (112) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
| Igaunija | | 195 | (112) | | | | |
| Francija | | 15 612 | (112) | | | | |
| Īrija | | 78 052 | (112) | | | | |
| Latvija | | 144 | (112) | | | | |
| Lietuva | | 144 | (112) | | | | |
| Nīderlande | 34 147 | (112) | | | | |
| Polija | | 1 649 | (112) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 214 647 | (112) | | | | |
| Savienība | | 368 031 | (112) | | | | |
| Norvēģija | | 16 492 | (113)
   (114) | | | | |
| Fēru Salas | 34 856 | (115) | | | | |
| KPN | | 922 064 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem | Savienības ūdeņi 2.a zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4.a zonā. No 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. septembra līdz 31. decembrim | Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā | Fēru Salu ūdeņi |
| | (MAC/*4A-EN) | (MAC/*2AN-) | (MAC/*FRO2) |
| Vācija | 14 132 | 1 904 | 1 948 |
| Francija | 9 422 | 1 268 | 1 299 |
| Īrija | 47 107 | 6 349 | 6 494 |
| Nīderlande | 20 609 | 2 776 | 2 841 |
| Apvienotā Karaliste | 129 549 | 17 463 | 17 860 |
| Savienība | 220 819 | 29 760 | 30 442 |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

6, 7, 8a, 8b, 8d un 8e; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā

(MAC/2CX14-)

Vācija

23 416

(112)

Analītiska KPN

Spānija

25

(112)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Igaunija

195

(112)

Francija

15 612

(112)

Īrija

78 052

(112)

Latvija

144

(112)

Lietuva

144

(112)

Nīderlande

34 147

(112)

Polija

1 649

(112)

Apvienotā Karaliste

214 647

(112)

Savienība

368 031

(112)

Norvēģija

16 492

(113)
   (114)

Fēru Salas

34 856

(115)

KPN

922 064

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem

Savienības ūdeņi 2.a zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4.a zonā. No 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. septembra līdz 31. decembrim

Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā

Fēru Salu ūdeņi

(MAC/*4A-EN)

(MAC/*2AN-)

(MAC/*FRO2)

Vācija

14 132

1 904

1 948

Francija

9 422

1 268

1 299

Īrija

47 107

6 349

6 494

Nīderlande

20 609

2 776

2 841

Apvienotā Karaliste

129 549

17 463

17 860

Savienība

220 819

29 760

30 442

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (MAC/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 34 708 | (116) | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 230 | (116) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
| Portugāle | | 7 174 | (116) | | | | |
| Savienība | | 42 112 | | | | | |
| KPN | | 922 064 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem | 8b (MAC/*08B.) |
| Spānija | 2 915 |
| Francija | 19 |
| Portugāle | 602 |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(MAC/8C3411)

Spānija

34 708

(116)

Analītiska KPN

Francija

230

(116)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Portugāle

7 174

(116)

Savienība

42 112

KPN

922 064

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem

8b (MAC/*08B.)

Spānija

2 915

Francija

19

Portugāle

602

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 2.a un 4.a zonā
  (MAC/2A4A-N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 14 453 | | Analītiska KPN | | |
| Savienība | | 14 453 | | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 2.a un 4.a zonā

(MAC/2A4A-N)

Dānija

14 453

Analītiska KPN

Savienība

14 453

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 3a; Savienības ūdeņi 22.–24. apakšrajonā
  (SOL/3ABC24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 447 | | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 26 | (117) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Nīderlande | 43 | (117) | | | | |
| Zviedrija | | 17 | | | | | |
| Savienība | | 533 | | | | | |
| KPN | | 533 | | | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

3a; Savienības ūdeņi 22.–24. apakšrajonā

(SOL/3ABC24)

Dānija

447

Analītiska KPN

Vācija

26

(117)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Nīderlande

43

(117)

Zviedrija

17

Savienība

533

KPN

533

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (SOL/24-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 1 461 | | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 668 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Vācija | | 1 169 | | | | | |
| Francija | | 292 | | | | | |
| Nīderlande | 13 194 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 751 | | | | | |
| Savienība | | 17 535 | | | | | |
| Norvēģija | | 10 | (118) | | | | |
| KPN | | 17 545 | | | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(SOL/24-C.)

Beļģija

1 461

Analītiska KPN

Dānija

668

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

1 169

Francija

292

Nīderlande

13 194

Apvienotā Karaliste

751

Savienība

17 535

Norvēģija

10

(118)

KPN

17 545

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (SOL/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | | 46 | | Piesardzīga KPN | | |
| Apvienotā Karaliste | 11 | | | | | |
| Savienība | | 57 | | | | | |
| KPN | | 57 | | | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(SOL/56-14)

Īrija

46

Piesardzīga KPN

Apvienotā Karaliste

11

Savienība

57

KPN

57

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7a
  (SOL/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 213 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 3 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Īrija | | 77 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | 68 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 96 | | | | | |
| Savienība | | 457 | | | | | |
| KPN | | 457 | | | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7a

(SOL/07A.)

Beļģija

213

Analītiska KPN

Francija

3

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Īrija

77

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Nīderlande

68

Apvienotā Karaliste

96

Savienība

457

KPN

457

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7b un 7c
  (SOL/7BC.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | | 6 | | Piesardzīga KPN | | |
| Īrija | | 36 | | | | | |
| Savienība | | 42 | | | | | |
| KPN | | 42 | | | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7b un 7c

(SOL/7BC.)

Francija

6

Piesardzīga KPN

Īrija

36

Savienība

42

KPN

42

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7d
  (SOL/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 753 | | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 1 506 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Apvienotā Karaliste | 538 | | | | | |
| Savienība | | 2 797 | | | | | |
| KPN | | 2 797 | | | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7d

(SOL/07D.)

Beļģija

753

Piesardzīga KPN

Francija

1 506

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Apvienotā Karaliste

538

Savienība

2 797

KPN

2 797

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7e
  (SOL/07E.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 52 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 556 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Apvienotā Karaliste | 870 | | | | | |
| Savienība | | 1 478 | | | | | |
| KPN | | 1 478 | | | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7e

(SOL/07E.)

Beļģija

52

Analītiska KPN

Francija

556

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Apvienotā Karaliste

870

Savienība

1 478

KPN

1 478

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7f un 7g
  (SOL/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 1 032 | | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 103 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Īrija | | 52 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 465 | | | | | |
| Savienība | | 1 652 | | | | | |
| KPN | | 1 652 | | | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7f un 7g

(SOL/7FG.)

Beļģija

1 032

Analītiska KPN

Francija

103

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Īrija

52

Apvienotā Karaliste

465

Savienība

1 652

KPN

1 652

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7h, 7j un 7k
  (SOL/7HJK.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 27 | | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 55 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Īrija | | 148 | | | | | |
| Nīderlande | 44 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 55 | | | | | |
| Savienība | | 329 | | | | | |
| KPN | | 329 | | | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7h, 7j un 7k

(SOL/7HJK.)

Beļģija

27

Piesardzīga KPN

Francija

55

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Īrija

148

Nīderlande

44

Apvienotā Karaliste

55

Savienība

329

KPN

329

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 8a un 8b
  (SOL/8AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 45 | | Analītiska KPN | | |
| Spānija | | 8 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Francija | | 3 361 | | | | | |
| Nīderlande | 252 | | | | | |
| Savienība | | 3 666 | | | | | |
| KPN | | 3 666 | | | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

8a un 8b

(SOL/8AB.)

Beļģija

45

Analītiska KPN

Spānija

8

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Francija

3 361

Nīderlande

252

Savienība

3 666

KPN

3 666

| Suga: | Jūrasmēles

  Solea spp. | Zona: | 8c, 8d, 8e, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (SOO/8CDE34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 323 | | Piesardzīga KPN | | |
| Portugāle | | 535 | | | | | |
| Savienība | | 858 | | | | | |
| KPN | | 858 | | | | | |

Suga:

Jūrasmēles

Solea spp.

Zona:

8c, 8d, 8e, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(SOO/8CDE34)

Spānija

323

Piesardzīga KPN

Portugāle

535

Savienība

858

KPN

858

| Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

  Sprattus sprattus | Zona: | 3a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 8 920 | (119)
   (120) | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 19 | (119)
   (120) | | | | |
| Zviedrija | | 3 375 | (119)
   (120) | | | | |
| Savienība | | 12 314 | (119)
   (120) | | | | |
| KPN | | 13 312 | (120) | | | | |

Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Sprattus sprattus

Zona:

3a

(SPR/03A.)

Dānija

8 920

(119)
   (120)

Analītiska KPN

Vācija

19

(119)
   (120)

Zviedrija

3 375

(119)
   (120)

Savienība

12 314

(119)
   (120)

KPN

13 312

(120)

| Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

  Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 0 | (121)
   (122) | Analītiska KPN | | |
| Dānija | | 0 | (121)
   (122) | | | | |
| Vācija | | 0 | (121)
   (122) | | | | |
| Francija | | 0 | (121)
   (122) | | | | |
| Nīderlande | 0 | (121)
   (122) | | | | |
| Zviedrija | | 0 | (121)
   (122)
   (123) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (121)
   (122) | | | | |
| Savienība | | 0 | (121)
   (122) | | | | |
| Norvēģija | | 0 | (121) | | | | |
| Fēru Salas | 0 | (121)
   (124) | | | | |
| KPN | | 0 | (121) | | | | |

Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Sprattus sprattus

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(SPR/2AC4-C)

Beļģija

0

(121)
   (122)

Analītiska KPN

Dānija

0

(121)
   (122)

Vācija

0

(121)
   (122)

Francija

0

(121)
   (122)

Nīderlande

0

(121)
   (122)

Zviedrija

0

(121)
   (122)
   (123)

Apvienotā Karaliste

0

(121)
   (122)

Savienība

0

(121)
   (122)

Norvēģija

0

(121)

Fēru Salas

0

(121)
   (124)

KPN

0

(121)

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | 7d un 7e
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 8 | | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 489 | | | | | |
| Vācija | | 8 | | | | | |
| Francija | | 105 | | | | | |
| Nīderlande | 105 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 791 | | | | | |
| Savienība | | 1 506 | | | | | |
| KPN | | 1 506 | | | | | |

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

7d un 7e

(SPR/7DE.)

Beļģija

8

Piesardzīga KPN

Dānija

489

Vācija

8

Francija

105

Nīderlande

105

Apvienotā Karaliste

791

Savienība

1 506

KPN

1 506

| Suga: | Dzelkņu haizivs

  Squalus acanthias | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. zonā
  (DGS/15X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 20 | (125) | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | | 4 | (125) |
| Spānija | | 10 | (125) |
| Francija | | 83 | (125) |
| Īrija | | 53 | (125) |
| Nīderlande | | 0 | (125) |
| Portugāle | | 0 | (125) |
| Apvienotā Karaliste | | 100 | (125) |
| Savienība | | 270 | (125) |
| KPN | | 270 | (125) |

Suga:

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. zonā

(DGS/15X14)

Beļģija

20

(125)

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

4

(125)

Spānija

10

(125)

Francija

83

(125)

Īrija

53

(125)

Nīderlande

0

(125)

Portugāle

0

(125)

Apvienotā Karaliste

100

(125)

Savienība

270

(125)

KPN

270

(125)

| Suga: | Stavridas un saistītās piezvejas sugas

  Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā
  (JAX/4BC7D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 12 | (126) | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 5 311 | (126) | | | | |
| Vācija | | 469 | (126)
   (127) | | | | |
| Spānija | | 99 | (126) | | | | |
| Francija | | 441 | (126)
   (127) | | | | |
| Īrija | | 334 | (126) | | | | |
| Nīderlande | 3 197 | (126)
   (127) | | | | |
| Portugāle | | 11 | (126) | | | | |
| Zviedrija | | 75 | (126) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 264 | (126)
   (127) | | | | |
| Savienība | | 11 213 | | | | | |
| Norvēģija | | 2 550 | (128) | | | | |
| KPN | | 13 763 | | | | | |

Suga:

Stavridas un saistītās piezvejas sugas

Trachurus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā

(JAX/4BC7D)

Beļģija

12

(126)

Piesardzīga KPN

Dānija

5 311

(126)

Vācija

469

(126)
   (127)

Spānija

99

(126)

Francija

441

(126)
   (127)

Īrija

334

(126)

Nīderlande

3 197

(126)
   (127)

Portugāle

11

(126)

Zviedrija

75

(126)

Apvienotā Karaliste

1 264

(126)
   (127)

Savienība

11 213

Norvēģija

2 550

(128)

KPN

13 763

| Suga: | Stavridas un saistītās piezvejas sugas

  Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a, 4.a zonā; 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (JAX/2A-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 6 821 | (129)
   (131) | Analītiska KPN | | |
| Vācija | | 5 322 | (129)
   (130)
   (131) | | | | |
| Spānija | | 7 260 | (131)
   (133) | | | | |
| Francija | | 2 739 | (129)
   (130)
   (131)
   (133) | | | | |
| Īrija | | 17 726 | (129)
   (131) | | | | |
| Nīderlande | 21 356 | (129)
   (130)
   (131) | | | | |
| Portugāle | | 699 | (131)
   (133) | | | | |
| Zviedrija | | 675 | (129)
   (131) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 6 419 | (129)
   (130)
   (131) | | | | |
| Savienība | | 69 017 | (131) | | | | |
| Fēru Salas | 1 600 | (132) | | | | |
| KPN | | 70 617 | | | | | |

Suga:

Stavridas un saistītās piezvejas sugas

Trachurus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a, 4.a zonā; 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(JAX/2A-14)

Dānija

6 821

(129)
   (131)

Analītiska KPN

Vācija

5 322

(129)
   (130)
   (131)

Spānija

7 260

(131)
   (133)

Francija

2 739

(129)
   (130)
   (131)
   (133)

Īrija

17 726

(129)
   (131)

Nīderlande

21 356

(129)
   (130)
   (131)

Portugāle

699

(131)
   (133)

Zviedrija

675

(129)
   (131)

Apvienotā Karaliste

6 419

(129)
   (130)
   (131)

Savienība

69 017

(131)

Fēru Salas

1 600

(132)

KPN

70 617

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | 8c
  (JAX/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 10 015 | (134) | Analītiska KPN | | |
| Francija | | 174 | | | | | |
| Portugāle | | 990 | (134) | | | | |
| Savienība | | 11 179 | | | | | |
| KPN | | 11 179 | | | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

8c

(JAX/08C.)

Spānija

10 015

(134)

Analītiska KPN

Francija

174

Portugāle

990

(134)

Savienība

11 179

KPN

11 179

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | 9
  (JAX/09.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 30 237 | (135) | Analītiska KPN | | |
| Portugāle | | 86 634 | (135) | Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. | |
| Savienība | | 116 871 | | | | | |
| KPN | | 116 871 | | | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

9

(JAX/09.)

Spānija

30 237

(135)

Analītiska KPN

Portugāle

86 634

(135)

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Savienība

116 871

KPN

116 871

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | 10; Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (136)

  (JAX/X34PRT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | Jānosaka | | Piesardzīga KPN | | |
| Savienība | Jānosaka | (137) | Piemēro šīs regulas 6. pantu. | |
| KPN | Jānosaka | (137) | | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

10; Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (136)

(JAX/X34PRT)

Portugāle

Jānosaka

Piesardzīga KPN

Savienība

Jānosaka

(137)

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

KPN

Jānosaka

(137)

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (138)

  (JAX/341PRT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | Jānosaka | | Piesardzīga KPN | | |
| Savienība | Jānosaka | (139) | Piemēro šīs regulas 6. pantu. | |
| KPN | Jānosaka | (139) | | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (138)

(JAX/341PRT)

Portugāle

Jānosaka

Piesardzīga KPN

Savienība

Jānosaka

(139)

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

KPN

Jānosaka

(139)

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (140)

  (JAX/341SPN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | Jānosaka | | Piesardzīga KPN | | |
| Savienība | Jānosaka | (141) | Piemēro šīs regulas 6. pantu. | |
| KPN | Jānosaka | (141) | | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (140)

(JAX/341SPN)

Spānija

Jānosaka

Piesardzīga KPN

Savienība

Jānosaka

(141)

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

KPN

Jānosaka

(141)

| Suga: | Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas

  Trisopterus esmarkii | Zona: | 3a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (NOP/2A3A4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2019 | | 2020 | | | | |
| Dānija | 54 949 | (142)
   (144) | 64 940 | (142)
   (147) | Analītiska KPN | |
| Vācija | 11 | (142)
   (143)
   (144) | 12 | (142)
   (143)
   (147) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | 40 | (142)
   (143)
   (144) | 48 | (142)
   (143)
   (147) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 55 000 | (142)
   (144) | 65 000 | (142)
   (147) | | | |
| Norvēģija | 14 500 | (145) | 14 500 | (145) | | | |
| Fēru Salas | 5 000 | (146) | 5 000 | (146) | | | |
| KPN | Nepiemēro | | Nepiemēro | | | |

Suga:

Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas

Trisopterus esmarkii

Zona:

3a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(NOP/2A3A4.)

Gads

2019

2020

Dānija

54 949

(142)
   (144)

64 940

(142)
   (147)

Analītiska KPN

Vācija

11

(142)
   (143)
   (144)

12

(142)
   (143)
   (147)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Nīderlande

40

(142)
   (143)
   (144)

48

(142)
   (143)
   (147)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

55 000

(142)
   (144)

65 000

(142)
   (147)

Norvēģija

14 500

(145)

14 500

(145)

Fēru Salas

5 000

(146)

5 000

(146)

KPN

Nepiemēro

Nepiemēro

| Suga: | Rūpnieciskās zivis | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (I/F/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 800 | (148)
   (149) | Piesardzīga KPN | | |
| Savienība | | 800 | | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Rūpnieciskās zivis

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(I/F/04-N.)

Zviedrija

800

(148)
   (149)

Piesardzīga KPN

Savienība

800

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Savienības ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā
  (OTH/5B67-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | Nepiemēro | | Piesardzīga KPN | | |
| Norvēģija | | 280 | (150) | | | | |
| KPN | | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Savienības ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā

(OTH/5B67-C)

Savienība

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

Norvēģija

280

(150)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (OTH/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 60 | | Piesardzīga KPN | | |
| Dānija | | 5 500 | | | | | |
| Vācija | | 620 | | | | | |
| Francija | | 255 | | | | | |
| Nīderlande | 440 | | | | | |
| Zviedrija | Nepiemēro | (151) | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 4 125 | | | | | |
| Savienība | | 11 000 | (152) | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(OTH/04-N.)

Beļģija

60

Piesardzīga KPN

Dānija

5 500

Vācija

620

Francija

255

Nīderlande

440

Zviedrija

Nepiemēro

(151)

Apvienotā Karaliste

4 125

Savienība

11 000

(152)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a, 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N
  (OTH/2A46AN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | Nepiemēro | | Piesardzīga KPN | | |
| Norvēģija | | 6 750 | (153)
   (154) | | | | |
| Fēru Salas | 150 | (155) | | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | | | |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a, 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N

(OTH/2A46AN)

Savienība

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

Norvēģija

6 750

(153)
   (154)

Fēru Salas

150

(155)

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas.

(2)  Merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/*2A3A4). Merlanga un makreles piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(3)  2.r un 4. pārvaldības apgabalā KPN drīkst apgūt tikai kā uzraudzības KPN, ievērojot ar attiecīgo zvejniecību saistītu paraugošanas protokolu.

(4)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(5)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(6)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(7)  Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (USK/*24X7C).

(8)  Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*5B67-). Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu 6.a zonā nedrīkst pārsniegt 5 %.

3 000

(9)  Ieskaitot jūraslīdaku. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā:

| Jūraslīdaka (LIN/*5B67-) | 8 000 |
| --- | --- |
| Brosme (USK/*5B67-) | 2 923 |

Jūraslīdaka (LIN/*5B67-)

8 000

Brosme (USK/*5B67-)

2 923

(10)  Norvēģijai iedalītās brosmes un jūraslīdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās:

2 000

(11)  Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(12)  Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*04-C.).

(13)  Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(14)  Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu (HER/*4AB-C):

50 000

(15)  Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(16)  Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezvejas jāieskaita šo sugu kvotā.

(17)  Tikai siļķes nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(18)  Tikai siļķes nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(19)  Tikai siļķes nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(20)  Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1' E) līdz 51° 33' ziemeļu platuma un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā.

(21)  Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4.b zonā (HER/*04B.).

(22)  Siļķes krājums ICES 6.a zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 55° ziemeļu platuma vai uz rietumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 56° ziemeļu platuma, izņemot Klaidu.

(23)  Aizliegts zvejot siļķi to ICES zonu daļā starp 56° un 57° 30′ ziemeļu platuma, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.

(24)  Siļķes krājums 6.a zonā uz dienvidiem no 56° 00' ziemeļu platuma un uz rietumiem no 07° 00' rietumu garuma.

(25)  Klaidas krājums, t. i., siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp:

| — | Kintairas ragu (55° 17,9' N, 05° 47,8' W), |
| --- | --- |

—

Kintairas ragu (55° 17,9' N, 05° 47,8' W),

| — | punktu ar koordinātām 55° 04' N, 05° 23' W un |
| --- | --- |

—

punktu ar koordinātām 55° 04' N, 05° 23' W un

| — | Korsvolas ragu (55° 00,5' N, 05° 09,4' W). |
| --- | --- |

—

Korsvolas ragu (55° 00,5' N, 05° 09,4' W).

(26)  Noteikta tādā pašā apjomā kā Apvienotās Karalistes kvota.

(27)  Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo:

| — | ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle,

| — | dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle,

| — | rietumos Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos Īrijas krasts,

| — | austrumos Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos Apvienotās Karalistes krasts.

(28)  Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo:

| — | ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle,

| — | dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle,

| — | rietumos Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos Īrijas krasts,

| — | austrumos Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos Apvienotās Karalistes krasts.

(29)  Šo kvotu drīkst iedalīt tikai kuģiem, kas piedalās kontrolzvejniecībā, kura dod iespēju veikt uz zvejniecību balstītu datu vākšanu par šo krājumu, ko novērtē ICES. Pirms jebkādu nozveju atļaušanas attiecīgās dalībvalstis paziņo Komisijai kuģa vai kuģu vārdu.

(30)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam. KPN un dalībvalstu kvotas tiks grozītas pēc tam, kad par šo krājumu būs sniegti zinātniskie ieteikumi. KPN un kvota laikposmam no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam ir noteikta Padomes Regulā (ES) 2019/1601 (2019. gada 26. septembris), ar ko attiecībā uz dažām zvejas iespējām groza Regulas (ES) 2018/2025 un (ES) 2019/124 (OV L 250, 30.9.2019., 1. lpp.).

(31)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(32)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: 7.d zonā (COD/*07D.).

(33)  Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

(34)  Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāieskaita šo sugu kvotā.

(35)  Tikai mencas piezvejai, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajā mencas zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(36)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(37)  Tikai mencas piezvejai, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajā mencas zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(38)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: 4; Savienības ūdeņos 2.a zonā; 3.a zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/*2A3X4).

(39)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (LEZ/*2AC4C).

(40)  10 % no šīs kvotas drīkst izmantot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejai, ko gūst jūrasmēles specializētajā zvejā.

(41)  35 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE).

(42)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot: 6; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā, starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā (ANF/*56-14).

(43)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (ANF/*2AC4C).

(44)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (ANF/*8ABDE).

(45)  Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāieskaita šo sugu kvotā.

(46)  Ne vairāk kā 10 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4. zonā, Savienības ūdeņos 2.a zonā (HAD/*2AC4.).

(47)  Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

(48)  Tikai merlanga piezvejai, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajā merlanga zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(49)  Tikai merlanga piezvejai, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajā merlanga zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(50)  Mencas, pikšas un saidas piezveja jāieskaita šo sugu kvotā.

(51)  Šo kvotu drīkst pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(52)  Ne vairāk kā 10 % šīs kvotas drīkst izmantot piezvejai 3.a zonā (HKE/*03A.).

(53)  Šo kvotu drīkst pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(54)  Šo kvotu drīkst pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(55)  Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 37 500 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 7 %.

(56)  Šo kvotu drīkst pārcelt uz 8.c, 9. un 10. zonu, Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(57)  Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu:

190 809

(58)  Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu:

190 809

(59)  Jāieskaita Norvēģijas nozvejas limitos, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

(60)  Īpašs nosacījums: nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C):

40 000.

Šis nozvejas limits 4.a zonā atbilst šādai procentuālajai daļai no Norvēģijas piekļuves kvotas:

18 %.

(61)  Jāieskaita Fēru Salu nozvejas limitos.

(62)  Īpašs nosacījums: drīkst nozvejot arī 6.b zonā (WHB/*06B-C). Nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C):

9 375.

(63)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(64)  Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/*24X7C).

(65)  Apaļdeguna garastes un melnās matastes piezvejas jāieskaita šo sugu kvotā. Jāzvejo Savienības ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma un 6.b zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.

(66)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(67)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(68)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(69)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 %, bet ne vairāk kā 75 t, drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 3.a zonā (LIN/*03A-C).

(70)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 35 % drīkst nozvejot: Savienības ūdeņos 4. zonā (LIN/*04-C.).

(71)  Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*6X14.). Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu 6.a zonā nedrīkst pārsniegt 5 %.

3 000

(72)  Ieskaitot brosmi. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā, un to apjoms ir šāds:

| Jūraslīdaka (LIN/*5B67-) | 8 000 |
| --- | --- |
| Brosme (USK/*5B67-) | 2 923 |

Jūraslīdaka (LIN/*5B67-)

8 000

Brosme (USK/*5B67-)

2 923

(73)  Norvēģijai iedalītās jūraslīdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās:

2 000

(74)  Ieskaitot brosmi. Jāzvejo 6.b un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (LIN/*6BAN.).

(75)  Īpašs nosacījums: no tās 6.a un 6.b zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 6.a un 6.b zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6AB.):

75

(76)  Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

| | ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16): |
| --- | --- |
| Spānija | 795 |
| Francija | 498 |
| Īrija | 957 |
| Apvienotā Karaliste | 387 |
| Savienība | 2 637 |

ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16):

Spānija

795

Francija

498

Īrija

957

Apvienotā Karaliste

387

Savienība

2 637

(77)  Tikai nozvejām, ko gūst kontrolzvejniecībā, kas izveidota, lai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs, ievāktu datus par nozveju uz piepūles vienību (CPUE):

| — | 2 tonnas 25. funkcionālajā vienībā piecu zvejas reisu laikā augustā un piecu zvejas reisu laikā septembrī; |
| --- | --- |

—

2 tonnas 25. funkcionālajā vienībā piecu zvejas reisu laikā augustā un piecu zvejas reisu laikā septembrī;

| — | 0,7 tonnas 31. funkcionālajā vienībā septiņu dienu laikā jūlijā. |
| --- | --- |

—

0,7 tonnas 31. funkcionālajā vienībā septiņu dienu laikā jūlijā.

(78)  No tām ne vairāk kā 6 % drīkst nozvejot ICES 9.a rajona 26. un 27. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U267).

(79)  Ievērojot iepriekšminēto KPN limitus, ICES 9.a rajona 30. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U30) nedrīkst nozvejot vairāk par šādu apjomu:

77

(80)  Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāieskaita šo sugu kvotās.

(81)  Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums ir mazāks par 30 m.

(82)  Noteikta tādā pašā apjomā kā Francijas kvota.

(83)  No tām ne vairāk kā 300 tonnu drīkst nozvejot Skagerakā (PLE/*03AN.).

(84)  Tikai jūras zeltplekstes piezvejai, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajā jūras zeltplekstes zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(85)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 2 % drīkst nozvejot: 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (POL/*8ABDE).

(86)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 8.c zonā (POL/*08C.).

(87)  Papildus šai KPN Portugāle drīkst zvejot pollaku daudzumos, kas nepārsniedz 98 tonnas (POL/93411P).

(88)  Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos 4. un 3.a zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

(89)  Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30' ziemeļu platuma (POK/*5614N).

(90)  Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveja jāieskaita šo sugu kvotā.

(91)  Par blondās rajas (Raja brachyura) nozveju Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/04-C.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi.

(92)  Piezvejas kvota. Šo sugu zivis neveido vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.

(93)  Neattiecas uz blondo raju (Raja brachyura) Savienības ūdeņos 2.a zonā un sīkacu raju (Raja microocellata) Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu.

(94)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (SRX/*07D2.), neskarot aizliegumus, kas 16. un 52. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D2.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D2.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D2.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D2.) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

(95)  Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/03A-C.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi.

(96)  Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/67AKXD), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi.

(97)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (SRX/*07D.), neskarot aizliegumus, kas 16. un 52. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D.), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/*07D.) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/*07D.) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

(98)  Neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata), izņemot Savienības ūdeņos 7.f un 7.g zonā. Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu. Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, Savienības ūdeņos 7.f un 7.g zonā (RJE/7FG.) nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem sīkacu rajas daudzumiem:

| Suga: | Sīkacu raja

  Raja microocellata | Zona: | Savienības ūdeņi 7.f un 7.g zonā
  (RJE/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 17 | | Piesardzīga KPN | | |
| Igaunija | | 0 | | | | | |
| Francija | | 79 | | | | | |
| Vācija | | 0 | | | | | |
| Īrija | | 25 | | | | | |
| Lietuva | | 0 | | | | | |
| Nīderlande | 0 | | | | | |
| Portugāle | | 0 | | | | | |
| Spānija | | 21 | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 50 | | | | | |
| Savienība | | 192 | | | | | |
| KPN | | 192 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā, un par to ziņo ar šādu kodu: (RJE/*07D.). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas 16. un 52. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. |

Suga:

Sīkacu raja

Raja microocellata

Zona:

Savienības ūdeņi 7.f un 7.g zonā

(RJE/7FG.)

Beļģija

17

Piesardzīga KPN

Igaunija

0

Francija

79

Vācija

0

Īrija

25

Lietuva

0

Nīderlande

0

Portugāle

0

Spānija

21

Apvienotā Karaliste

50

Savienība

192

KPN

192

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā, un par to ziņo ar šādu kodu: (RJE/*07D.). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas 16. un 52. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.

(99)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata).

(100)  Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/07D.) un sīkacu rajas (Raja microocellata) (RJE/07D.) nozveju ziņo atsevišķi.

(101)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā (SRX/*67AKD). Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*67AKD) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

(102)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (SRX/*2AC4C). Par blondās rajas (Raja brachyura) nozveju Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/*04-C.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*2AC4C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*2AC4C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*2AC4C) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

(103)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata).

(104)  Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Šīs sugas īpatņus drīkst izkraut tikai nesadalītus vai ķidātus. Šis noteikums neskar aizliegumus, kas 16. un 52. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.

(105)  Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/89-C.) un dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi.

(106)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izkraušanas pienākums, 8. un 9. apakšapgabalā gūtu cirtainās rajas piezveju drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu. Nozveja nepārsniedz kvotas, kas norādītas turpmāk tabulā. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas 16. un 52. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju ziņo atsevišķi saskaņā ar kodiem, kas norādīti turpmāk tabulā. Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem cirtainās rajas daudzumiem:

| Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | Savienības ūdeņi 8. zonā
  (RJU/8-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 0 | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 13 | | | | |
| Portugāle | | 10 | | | | |
| Spānija | | 10 | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | | | | |
| Savienība | | 33 | | | | |
| KPN | | 33 | | | | |

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Zona:

Savienības ūdeņi 8. zonā

(RJU/8-C.)

Beļģija

0

Piesardzīga KPN

Francija

13

Portugāle

10

Spānija

10

Apvienotā Karaliste

0

Savienība

33

KPN

33

| Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | Savienības ūdeņi 9. zonā
  (RJU/9-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 0 | Piesardzīga KPN | | |
| Francija | | 20 | | | | |
| Portugāle | | 15 | | | | |
| Spānija | | 15 | | | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | | | | |
| Savienība | | 50 | | | | |
| KPN | | 50 | | | | |

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Zona:

Savienības ūdeņi 9. zonā

(RJU/9-C.)

Beļģija

0

Piesardzīga KPN

Francija

20

Portugāle

15

Spānija

15

Apvienotā Karaliste

0

Savienība

50

KPN

50

(107)  Jānozvejo Savienības ūdeņos 2.a un 6. zonā. Šo daudzumu 6. zonā drīkst nozvejot tikai ar āķu jedām (GHL/*2A6-C).

(108)  Turklāt, ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, abās turpmāk norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem.

| | Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā (MAC/*02AN-) | Fēru Salu ūdeņi (MAC/*FRO1) |
| --- | --- | --- |
| Beļģija | 78 | 80 |
| Dānija | 2 695 | 2 756 |
| Vācija | 82 | 84 |
| Francija | 247 | 252 |
| Nīderlande | 248 | 254 |
| Zviedrija | 736 | 753 |
| Apvienotā Karaliste | 230 | 235 |
| Savienība | 4 316 | 4 414 |

Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā (MAC/*02AN-)

Fēru Salu ūdeņi (MAC/*FRO1)

Beļģija

78

80

Dānija

2 695

2 756

Vācija

82

84

Francija

247

252

Nīderlande

248

254

Zviedrija

736

753

Apvienotā Karaliste

230

235

Savienība

4 316

4 414

(109)  Drīkst nozvejot arī Norvēģijas ūdeņos 4.a zonā (MAC/*4AN.).

(110)  Īpašs nosacījums: ieskaitot šādu apjomu (tonnās), kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos 2.a un 4.a zonā (MAC/*2A4AN):

271

Zvejojot saskaņā ar šo īpašo nosacījumu, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāieskaita šo sugu kvotās.

(111)  Jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver šādu Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu:

55 397

Šo kvotu drīkst apgūt tikai 4.a zonā (MAC/*04A.), izņemot šādu apjomu (tonnās), ko drīkst nozvejot 3.a zonā (MAC/*03A.):

3 000

(112)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst darīt pieejamus apmaiņai, kas Spānijai, Francijai un Portugālei jāzvejo 8c, 9. un 10. zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (MAC/*8C910).

(113)  Drīkst nozvejot 2.a zonā, 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30' ziemeļu platuma un 4.a, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h zonā (MAC/*AX7H).

(114)  Norvēģija uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma drīkst nozvejot šādu piekļuves kvotas papildu apjomu, kas jāieskaita tās nozvejas limitā (MAC/*N5630):

38 212

(115)  Šis apjoms jāatvelk no Fēru Salu nozvejas limita (piekļuves kvota). To drīkst nozvejot tikai 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (MAC/*6AN56). Tomēr no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šo kvotu drīkst apgūt arī 2.a zonā un 4.a zonā uz ziemeļiem no 59° (ES zona) (MAC/*24N59).

(116)  Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst nozvejot 8.a, 8.b un 8.d zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jānozvejo 8.a, 8.b un 8.d zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas.

(117)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos 3.a zonā, 22.–24. apakšrajonā.

(118)  Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos 4. zonā (SOL/*04-C.).

(119)  Merlanga un pikšas piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OTH/*03A.). Merlanga un pikšas piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(120)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 30. jūnijam. Šo kvotu drīkst pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(121)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam.

(122)  Merlanga piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OTH/ *2AC4C). Merlanga piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(123)  Ieskaitot tūbītes.

(124)  Drīkst ietvert līdz 4 % siļķes piezvejas.

(125)  Dzelkņu haizivs specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Ja dzelkņu haizivis tiek nejauši iegūtas zvejniecībās, uz kurām dzelkņu haizivs izkraušanas pienākums neattiecas, minētajiem īpatņiem netiek nodarīts kaitējums un tos nekavējoties atbrīvo, kā prasīts 16. un 52. pantā. Atkāpjoties no 16. panta, kuģis, kas iesaistījies piezvejas novēršanas programmā, kuru pozitīvi novērtējusi ZZTEK, mēnesī drīkst izkraut ne vairāk kā 2 tonnas dzelkņu haizivju, kas brīdī, kad zvejas rīks tiek pacelts uz kuģa, ir nedzīvas. Dalībvalstis, kas piedalās piezvejas novēršanas programmā, nodrošina to, ka dzelkņu haizivju gada kopējie izkrāvumi, kas pamatojas uz šo atkāpi, nepārsniedz iepriekš norādītos apjomus. Pirms izkrāvumu atļaušanas tās paziņo Komisijai līdzdalīgo kuģu sarakstu. Dalībvalstis apmainās ar informāciju par piezvejas novēršanas apgabaliem.

(126)  Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OTH/*4BC7D). Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(127)  Īpašs nosacījums: daudzumus līdz 5 % apjomā no šīs kvotas, kas apgūta 7.d rajonā, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar šādas zonas kvotu: Savienības ūdeņi 2.a, 4.a, 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (JAX/*2A-14).

(128)  Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4.a zonā, bet nedrīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (JAX/*04-C.).

(129)  Īpašs nosacījums: daudzumus līdz 5 % apjomā no šīs kvotas, kas nozvejoti Savienības ūdeņos 2.a vai 4.a zonā līdz 30. jūnijam (neieskaitot), drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar kvotu, kura attiecas uz Savienības ūdeņiem 4.b, 4.c un 7.d zonā (JAX/*4BC7D).

(130)  Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt 7.d zonā (JAX/*07D.). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un atbilstīgi 3. zemsvītras piezīmei par kaproīdu dzimtas zivju un merlanga piezveju ziņo atsevišķi ar šādu kodu: (OTH/*07D.).

(131)  Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OTH/*2A-14). Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(132)  Tikai 4.a, 6.a (tikai uz ziemeļiem no 56° 30' ziemeļu platuma), 7.e, 7.f un 7.h zonā.

(133)  Īpašs nosacījums: līdz 80 % no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C2). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un atbilstīgi 3. zemsvītras piezīmei par kaproīdu dzimtas zivju un merlanga piezveju ziņo atsevišķi ar šādu kodu: (OTH/*08C2).

(134)  Īpašs nosacījums: līdz 10 % no šīs kvotas drīkst apgūt 9. zonā (JAX/*09.).

(135)  Īpašs nosacījums: līdz 10 % no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C)

(136)  Ūdeņi ap Azoru salām.

(137)  Noteikta tādā pašā apjomā kā Portugāles kvota.

(138)  Ūdeņi ap Madeiru.

(139)  Noteikta tādā pašā apjomā kā Portugāles kvota.

(140)  Ūdeņi ap Kanāriju salām.

(141)  Noteikta tādā pašā apjomā kā Spānijas kvota.

(142)  Pikšas un merlanga piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OT2/*2A3A4). Pikšas un merlanga piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar šo noteikumu, un piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(143)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 4. zonā.

(144)  Savienības kvotu drīkst apgūt tikai no 2018. gada 1. novembra līdz 2019. gada 31. oktobrim.

(145)  Izmanto šķirotājrežģi.

(146)  Izmanto šķirotājrežģi. Ietver ne vairāk kā 15 % nenovēršamu piezveju (NOP/*2A3A4), kas jāieskaita šajā kvotā.

(147)  Savienības kvotu drīkst apgūt tikai no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim.

(148)  Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāieskaita šo sugu kvotās.

(149)  Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā šāds apjoms stavridu (JAX/*04-N.):

400

(150)  Nozvejotas tikai ar āķu jedām.

(151)  Norvēģija ir iedalījusi Zviedrijai “citu sugu” kvotu parastajā apmērā.

(152)  To vidū konkrēti nenosauktas zvejniecības. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

(153)  Tikai 2.a un 4. zonā (OTH/*2A4-C).

(154)  To vidū konkrēti nenosauktas zvejniecības. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

(155)  Jāzvejo 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (OTH/*46AN).

Papildinājums

8. panta 4. punktā minētās KPN ir šādas:

Beļģijai: parastā jūrasmēle 7.a zonā; parastā jūrasmēle 7.f un 7.g zonā; parastā jūrasmēle 7.e zonā; parastā jūrasmēle 8.a un 8.b zonā; megrimi 7. zonā, pikša 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; Norvēģijas omārs 7. zonā; menca 7.a zonā; jūras zeltplekste 7.f un 7.g zonā; jūras zeltplekste 7.h, 7.j un 7.k zonā; rajveidīgās zivis 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā.

Francijai: makrele 3.a un 4. zonā; Savienības ūdeņos 2.a, 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā; siļķe 4., 7.d zonā un Savienības ūdeņos 2.a zonā; stavridas Savienības ūdeņos 4.b, 4.c un 7.d zonā; merlangs 7.b–k zonā; pikša 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; parastā jūrasmēle 7.f un 7.g zonā; merlangs 8. zonā; sarkanspuru pagele Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6., 7. un 8. zonā; kaproīdu dzimtas zivis Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6., 7. un 8. zonā; makrele 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 2.a, 12. un 14. zonā; rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā, rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 7.d zonā, rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā; cirtainā raja Savienības ūdeņos 7.d un 7.e zonā.

Īrijai: makšķerniekzivju dzimtas zivis 6. zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā; makšķerniekzivju dzimtas zivis 7. zonā; Norvēģijas omārs ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālajā vienībā.

Apvienotajai Karalistei: apmaiņā pret mencu un merlangu ūdeņos uz rietumiem no Skotijas – menca 6.b zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00' W un 12. un 14. zonā; merlangs 6. zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā; apmaiņā pret mencu Ķeltu jūrā, merlangu Īrijas jūrā un jūras zeltpleksti 7.h, 7.j un 7.k zonā – menca 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos; pikša 7.b–k, 8., 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; parastā jūrasmēle 7.h, 7.j un 7.k zonā; parastā jūrasmēle 7.e zonā; jūras zeltplekste 7.h, 7.j un 7.k zonā.

IB PIELIKUMS

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻA UN GRENLANDE, ICES 1., 2., 5., 12. UN 14. APAKŠAPGABALS UN GRENLANDES ŪDEŅI NAFO 1. ZONĀ

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 12 | (1) | Analītiska KPN |
| Dānija | 11 724 | (1) | | |
| Vācija | 2 053 | (1) | | |
| Spānija | 39 | (1) | | |
| Francija | 506 | (1) | | |
| Īrija | 3 035 | (1) | | |
| Nīderlande | 4 195 | (1) | | |
| Polija | 593 | (1) | | |
| Portugāle | 39 | (1) | | |
| Somija | 181 | (1) | | |
| Zviedrija | 4 344 | (1) | | |
| Apvienotā Karaliste | 7 495 | (1) | | |
| Savienība | 34 216 | (1) | | |
| Fēru Salas | 7 000 | (2)
   (3) | | |
| Norvēģija | 30 794 | (2)
   (4) | | |
| KPN | 525 594 | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. | Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN) |
| | 30 794 |
| | 2., 5.b zona uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) (HER/*25B-F) |
| Beļģija | 2 |
| Dānija | 2 400 |
| Vācija | 420 |
| Spānija | 8 |
| Francija | 103 |
| Īrija | 621 |
| Nīderlande | 858 |
| Polija | 121 |
| Portugāle | 8 |
| Somija | 37 |
| Zviedrija | 889 |
| Apvienotā Karaliste | 1 533 |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(HER/1/2-)

Beļģija

12

(1)

Analītiska KPN

Dānija

11 724

(1)

Vācija

2 053

(1)

Spānija

39

(1)

Francija

506

(1)

Īrija

3 035

(1)

Nīderlande

4 195

(1)

Polija

593

(1)

Portugāle

39

(1)

Somija

181

(1)

Zviedrija

4 344

(1)

Apvienotā Karaliste

7 495

(1)

Savienība

34 216

(1)

Fēru Salas

7 000

(2)
   (3)

Norvēģija

30 794

(2)
   (4)

KPN

525 594

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN)

30 794

2., 5.b zona uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) (HER/*25B-F)

Beļģija

2

Dānija

2 400

Vācija

420

Spānija

8

Francija

103

Īrija

621

Nīderlande

858

Polija

121

Portugāle

8

Somija

37

Zviedrija

889

Apvienotā Karaliste

1 533

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (COD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 2 600 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Grieķija | 322 | |
| Spānija | 2 900 | |
| Īrija | 322 | |
| Francija | 2 387 | |
| Portugāle | 2 900 | |
| Apvienotā Karaliste | 10 087 | |
| Savienība | 21 518 | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(COD/1N2AB.)

Vācija

2 600

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Grieķija

322

Spānija

2 900

Īrija

322

Francija

2 387

Portugāle

2 900

Apvienotā Karaliste

10 087

Savienība

21 518

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 595 | (5) | Analītiska KPN |
| Apvienotā Karaliste | 355 | (5) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 1 950 | (5) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

(COD/N1GL14)

Vācija

1 595

(5)

Analītiska KPN

Apvienotā Karaliste

355

(5)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Savienība

1 950

(5)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 1 un 2b
  (COD/1/2B.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 5 038 | (8) | Analītiska KPN |
| Spānija | 11 688 | (8) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Francija | 2 255 | (8) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Polija | 2 244 | (8) | | |
| Portugāle | 2 418 | (8) | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 286 | (8) | | |
| Citas dalībvalstis | 366 | (6)
   (8) | | |
| Savienība | 27 295 | (7)
   (8) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

1 un 2b

(COD/1/2B.)

Vācija

5 038

(8)

Analītiska KPN

Spānija

11 688

(8)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Francija

2 255

(8)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Polija

2 244

(8)

Portugāle

2 418

(8)

Apvienotā Karaliste

3 286

(8)

Citas dalībvalstis

366

(6)
   (8)

Savienība

27 295

(7)
   (8)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Menca un pikša

  Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (C/H/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 18 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 106 | |
| Apvienotā Karaliste | 761 | |
| Savienība | 885 | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Menca un pikša

Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(C/H/05B-F.)

Vācija

18

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

106

Apvienotā Karaliste

761

Savienība

885

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Makrūrzivis

  Macrourus spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (GRV/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 75 | (9) | Analītiska KPN |
| | | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | (10) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Makrūrzivis

Macrourus spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(GRV/514GRN)

Savienība

75

(9)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

(10)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Makrūrzivis

  Macrourus spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
  (GRV/N1GRN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 60 | (11) | Analītiska KPN |
| | | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | (12) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Makrūrzivis

Macrourus spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

(GRV/N1GRN.)

Savienība

60

(11)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

(12)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | 2b
  (CAP/02B.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | | Analītiska KPN |
| KPN | 0 | | | |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

2b

(CAP/02B.)

Savienība

0

Analītiska KPN

KPN

0

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (CAP/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | | Analītiska KPN |
| Vācija | 0 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Zviedrija | 0 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 0 | | | |
| Visas dalībvalstis | 0 | (13) | | |
| Savienība | 0 | (14) | | |
| Norvēģija | 0 | (14) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(CAP/514GRN)

Dānija

0

Analītiska KPN

Vācija

0

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Zviedrija

0

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

0

Visas dalībvalstis

0

(13)

Savienība

0

(14)

Norvēģija

0

(14)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (HAD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 236 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 142 | |
| Apvienotā Karaliste | 722 | |
| Savienība | 1 100 | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(HAD/1N2AB.)

Vācija

236

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

142

Apvienotā Karaliste

722

Savienība

1 100

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Fēru Salu ūdeņi
  (WHB/2A4AXF) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 100 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 75 | |
| Francija | 120 | |
| Nīderlande | 105 | |
| Apvienotā Karaliste | 1 100 | |
| Savienība | 2 500 | (15) |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Fēru Salu ūdeņi

(WHB/2A4AXF)

Dānija

1 100

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

75

Francija

120

Nīderlande

105

Apvienotā Karaliste

1 100

Savienība

2 500

(15)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka

  Molva molva un Molva dypterygia | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (B/L/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 552 | | Analītiska KPN |
| Francija | 1 225 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 108 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 1 885 | (16) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka

Molva molva un Molva dypterygia

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(B/L/05B-F.)

Vācija

552

Analītiska KPN

Francija

1 225

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

108

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

1 885

(16)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (PRA/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 000 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 1 000 | |
| Savienība | 2 000 | |
| Norvēģija | 1 200 | |
| Fēru Salas | 1 200 | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(PRA/514GRN)

Dānija

1 000

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

1 000

Savienība

2 000

Norvēģija

1 200

Fēru Salas

1 200

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
  (PRA/N1GRN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 400 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 1 400 | |
| Savienība | 2 800 | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

(PRA/N1GRN.)

Dānija

1 400

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

1 400

Savienība

2 800

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (POK/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 2 040 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 328 | |
| Apvienotā Karaliste | 182 | |
| Savienība | 2 550 | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(POK/1N2AB.)

Vācija

2 040

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

328

Apvienotā Karaliste

182

Savienība

2 550

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (POK/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | | Analītiska KPN |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(POK/1/2INT)

Savienība

0

Analītiska KPN

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (POK/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 52 | | Analītiska KPN |
| Vācija | 322 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Francija | 1 571 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | 52 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 603 | | | |
| Savienība | 2 600 | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(POK/05B-F.)

Beļģija

52

Analītiska KPN

Vācija

322

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Francija

1 571

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Nīderlande

52

Apvienotā Karaliste

603

Savienība

2 600

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (GHL/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 25 | (17) | Analītiska KPN |
| Apvienotā Karaliste | 25 | (17) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 50 | (17) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(GHL/1N2AB.)

Vācija

25

(17)

Analītiska KPN

Apvienotā Karaliste

25

(17)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Savienība

50

(17)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (GHL/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 1 800 | (18) | Piesardzīga KPN |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(GHL/1/2INT)

Savienība

1 800

(18)

Piesardzīga KPN

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
  (GHL/N1GRN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 925 | (19) | Analītiska KPN |
| Savienība | 1 925 | (19) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Norvēģija | 575 | (19) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

(GHL/N1GRN.)

Vācija

1 925

(19)

Analītiska KPN

Savienība

1 925

(19)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Norvēģija

575

(19)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā
  (GHL/5-14GL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 4 289 | | Analītiska KPN |
| Apvienotā Karaliste | 226 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 4 515 | (20) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Norvēģija | 575 | | | |
| Fēru Salas | 110 | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

(GHL/5-14GL)

Vācija

4 289

Analītiska KPN

Apvienotā Karaliste

226

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Savienība

4 515

(20)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Norvēģija

575

Fēru Salas

110

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie)

  Sebastes spp. | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (RED/51214S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 0 | | Analītiska KPN |
| Vācija | 0 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Spānija | 0 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 0 | | | |
| Īrija | 0 | | | |
| Latvija | 0 | | | |
| Nīderlande | 0 | | | |
| Polija | 0 | | | |
| Portugāle | 0 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | | | |
| Savienība | 0 | | | |
| KPN | 0 | | | |

Suga:

Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie)

Sebastes spp.

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(RED/51214S)

Igaunija

0

Analītiska KPN

Vācija

0

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Spānija

0

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

0

Īrija

0

Latvija

0

Nīderlande

0

Polija

0

Portugāle

0

Apvienotā Karaliste

0

Savienība

0

KPN

0

| Suga: | Sarkanasari (dziļūdens pelaģiskie)

  Sebastes spp. | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (RED/51214D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 26 | (21)
   (22) | Analītiska KPN |
| Vācija | 519 | (21)
   (22) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Spānija | 91 | (21)
   (22) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 48 | (21)
   (22) | | |
| Īrija | 0 | (21)
   (22) | | |
| Latvija | 9 | (21)
   (22) | | |
| Nīderlande | 0 | (21)
   (22) | | |
| Polija | 47 | (21)
   (22) | | |
| Portugāle | 109 | (21)
   (22) | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 | (21)
   (22) | | |
| Savienība | 850 | (21)
   (22) | | |
| KPN | 5 500 | (21)
   (22) | | |

Suga:

Sarkanasari (dziļūdens pelaģiskie)

Sebastes spp.

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(RED/51214D)

Igaunija

26

(21)
   (22)

Analītiska KPN

Vācija

519

(21)
   (22)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Spānija

91

(21)
   (22)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

48

(21)
   (22)

Īrija

0

(21)
   (22)

Latvija

9

(21)
   (22)

Nīderlande

0

(21)
   (22)

Polija

47

(21)
   (22)

Portugāle

109

(21)
   (22)

Apvienotā Karaliste

1

(21)
   (22)

Savienība

850

(21)
   (22)

KPN

5 500

(21)
   (22)

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes mentella | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (REB/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 766 | | Analītiska KPN |
| Spānija | 95 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Francija | 84 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 405 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 150 | | | |
| Savienība | 1 500 | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes mentella

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(REB/1N2AB.)

Vācija

766

Analītiska KPN

Spānija

95

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Francija

84

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

405

Apvienotā Karaliste

150

Savienība

1 500

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | Jānosaka | (23)
   (24) | Analītiska KPN |
| | | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| KPN | 13 686 | (25) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(RED/1/2INT)

Savienība

Jānosaka

(23)
   (24)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

KPN

13 686

(25)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Sarkanasari (pelaģiskie)

  Sebastes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 655 | (26)
   (27)
   (28) | Analītiska KPN |
| Francija | 3 | (26)
   (27)
   (28) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 5 | (26)
   (27)
   (28) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 663 | (26)
   (27)
   (28) | | |
| Norvēģija | 561 | (26)
   (27) | | |
| Fēru Salas | 0 | (26)
   (27)
   (29) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Sarkanasari (pelaģiskie)

Sebastes spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

(RED/N1G14P)

Vācija

655

(26)
   (27)
   (28)

Analītiska KPN

Francija

3

(26)
   (27)
   (28)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

5

(26)
   (27)
   (28)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

663

(26)
   (27)
   (28)

Norvēģija

561

(26)
   (27)

Fēru Salas

0

(26)
   (27)
   (29)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Sarkanasari (demersālie)

  Sebastes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (RED/N1G14D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 976 | (30) | Analītiska KPN |
| Francija | 10 | (30) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 14 | (30) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 2 000 | (30) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Sarkanasari (demersālie)

Sebastes spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(RED/N1G14D)

Vācija

1 976

(30)

Analītiska KPN

Francija

10

(30)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

14

(30)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

2 000

(30)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (RED/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 | | Analītiska KPN |
| Vācija | 92 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Francija | 6 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 1 | | | |
| Savienība | 100 | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(RED/05B-F.)

Beļģija

1

Analītiska KPN

Vācija

92

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Francija

6

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

1

Savienība

100

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (OTH/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 117 | (31) | Analītiska KPN |
| Francija | 47 | (31) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 186 | (31) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 350 | (31) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(OTH/1N2AB.)

Vācija

117

(31)

Analītiska KPN

Francija

47

(31)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

186

(31)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

350

(31)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Citas sugas (32) | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (OTH/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 281 | | Analītiska KPN |
| Francija | 253 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 166 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 700 | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Citas sugas (32)

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(OTH/05B-F.)

Vācija

281

Analītiska KPN

Francija

253

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

166

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

700

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Plekstveidīgās zivis | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (FLX/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 9 | | Analītiska KPN |
| Francija | 7 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 34 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 50 | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Plekstveidīgās zivis

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(FLX/05B-F.)

Vācija

9

Analītiska KPN

Francija

7

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

34

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

50

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Piezveja (33) | Zona: | Grenlandes ūdeņi
  (B-C/GRL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 800 | | Piesardzīga KPN |
| | | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Piezveja (33)

Zona:

Grenlandes ūdeņi

(B-C/GRL)

Savienība

800

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

---

(1)  Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šādām zonām: NEAFC pārvaldības apgabals un Savienības ūdeņi.

(2)  Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos uz ziemeļiem no 62° ziemeļu platuma.

(3)  Jāieskaita Fēru Salu nozvejas limitos.

(4)  Jāieskaita nozvejas limitos.

(5)  Izņemot piezveju, minētajām kvotām piemēro šādus nosacījumus:

| 1. | Kvotas nedrīkst apgūt laikā no 1. aprīļa līdz 31. maijam. |
| --- | --- |

1.

Kvotas nedrīkst apgūt laikā no 1. aprīļa līdz 31. maijam.

| 2. | ES kuģi var izvēlēties zvejot vienā vai abos šādos apgabalos:






  Ziņošanas kods | Ģeogrāfiskās robežas |
| --- | --- | --- |
| COD/GRL1 | Grenlandes zvejas zonas daļa, kas atrodas NAFO 1F apakšapgabalā uz rietumiem no 44° 00' W un uz dienvidiem no 60° 45' N, NAFO 1. apakšapgabala daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 60° 45′ N (Desolation zemesrags), un tā Grenlandes zvejas zonas daļa ICES 14.b rajonā, kas atrodas uz austrumiem no 44° 00' W un uz dienvidiem no 62° 30' N. |
| COD/GRL2 | Grenlandes zvejas apgabala daļa, kas atrodas ICES 14.b rajonā uz ziemeļiem no 62° 30' N. |

2.

ES kuģi var izvēlēties zvejot vienā vai abos šādos apgabalos:

Ziņošanas kods

Ģeogrāfiskās robežas

COD/GRL1

Grenlandes zvejas zonas daļa, kas atrodas NAFO 1F apakšapgabalā uz rietumiem no 44° 00' W un uz dienvidiem no 60° 45' N, NAFO 1. apakšapgabala daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 60° 45′ N (Desolation zemesrags), un tā Grenlandes zvejas zonas daļa ICES 14.b rajonā, kas atrodas uz austrumiem no 44° 00' W un uz dienvidiem no 62° 30' N.

COD/GRL2

Grenlandes zvejas apgabala daļa, kas atrodas ICES 14.b rajonā uz ziemeļiem no 62° 30' N.

(6)  Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.

(7)  Savienībai pieejamā mencas krājuma daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

(8)  Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja drīkst būt līdz 14 %. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencas kvotai.

(9)  Īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

(10)  Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais apjoms (tonnās). Uz šo apjomu attiecas īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

25

(11)  Īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

(12)  Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais apjoms (tonnās). Uz šo apjomu attiecas īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

40

(13)  Dānija, Vācija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste "visu dalībvalstu" kvotu drīkst izmantot tikai tad, ja tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. Tomēr dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10 % Savienības kvotas, "visu dalībvalstu" kvotu neizmanto vispār.

(14)  Zvejas sezonai no 2019. gada 20. jūnija līdz 2020. gada 30. aprīlim

(15)  Putasu nozveja var ietvert nenovēršamu Ziemeļatlantijas argentīnas piezveju.

(16)  Apaļdeguna garastes un melnās matastes piezveju drīkst ieskaitīt šajā kvotā līdz šādam daudzumam (OTH/*05B-F):

665

(17)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(18)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(19)  Jāzvejo uz dienvidiem no 68° N.

(20)  Jāzvejo ne vairāk kā ar 6 kuģiem vienlaikus.

(21)  Drīkst nozvejot tikai apgabalā, ko norobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:

| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64° 45' N | 28° 30' W |
| 2 | 62° 50' N | 25° 45' W |
| 3 | 61° 55' N | 26° 45' W |
| 4 | 61° 00' N | 26° 30' W |
| 5 | 59° 00' N | 30° 00' W |
| 6 | 59° 00' N | 34° 00' W |
| 7 | 61° 30' N | 34° 00' W |
| 8 | 62° 50' N | 36° 00' W |
| 9 | 64° 45' N | 28° 30' W |

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

64° 45' N

28° 30' W

2

62° 50' N

25° 45' W

3

61° 55' N

26° 45' W

4

61° 00' N

26° 30' W

5

59° 00' N

30° 00' W

6

59° 00' N

34° 00' W

7

61° 30' N

34° 00' W

8

62° 50' N

36° 00' W

9

64° 45' N

28° 30' W

(22)  Drīkst nozvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim.

(23)  Zvejniecību slēdz, kad NEAFC līgumslēdzējas puses ir pilnībā apguvušas KPN. No slēgšanas dienas dalībvalstis sava karoga kuģiem aizliedz sarkanasaru specializēto zveju.

(24)  Kuģi citu sugu zvejā ierobežo sarkanasaru piezveju, lai tā nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.

(25)  Provizorisks nozvejas limits, kas noteikts, lai ņemtu vērā visu NEAFC līgumslēdzēju pušu nozveju.

(26)  Drīkst nozvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim.

(27)  Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos sarkanasaru aizsardzības apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:

| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64° 45' N | 28° 30' W |
| 2 | 62° 50' N | 25° 45' W |
| 3 | 61° 55' N | 26° 45' W |
| 4 | 61° 00' N | 26° 30' W |
| 5 | 59° 00' N | 30° 00' W |
| 6 | 59° 00' N | 34° 00' W |
| 7 | 61° 30' N | 34° 00' W |
| 8 | 62° 50' N | 36° 00' W |
| 9 | 64° 45' N | 28° 30' W |

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

64° 45' N

28° 30' W

2

62° 50' N

25° 45' W

3

61° 55' N

26° 45' W

4

61° 00' N

26° 30' W

5

59° 00' N

30° 00' W

6

59° 00' N

34° 00' W

7

61° 30' N

34° 00' W

8

62° 50' N

36° 00' W

9

64° 45' N

28° 30' W

(28)  Īpašs nosacījums: šo kvotu drīkst apgūt arī iepriekšminētā sarkanasaru aizsardzības apgabala (RED/*5-14P) starptautiskajos ūdeņos.

(29)  Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (RED/*514GN).

(30)  Drīkst nozvejot tikai ar trali un tikai uz ziemeļiem un uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas:

| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 59° 15' N | 54° 26' W |
| 2 | 59° 15' N | 44° 00' W |
| 3 | 59° 30' N | 42° 45' W |
| 4 | 60° 00' N | 42° 00' W |
| 5 | 62° 00' N | 40° 30' W |
| 6 | 62° 00' N | 40° 00' W |
| 7 | 62° 40' N | 40° 15' W |
| 8 | 63° 09' N | 39° 40' W |
| 9 | 63° 30' N | 37° 15' W |
| 10 | 64° 20' N | 35° 00' W |
| 11 | 65° 15' N | 32° 30' W |
| 12 | 65° 15' N | 29° 50' W |

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

59° 15' N

54° 26' W

2

59° 15' N

44° 00' W

3

59° 30' N

42° 45' W

4

60° 00' N

42° 00' W

5

62° 00' N

40° 30' W

6

62° 00' N

40° 00' W

7

62° 40' N

40° 15' W

8

63° 09' N

39° 40' W

9

63° 30' N

37° 15' W

10

64° 20' N

35° 00' W

11

65° 15' N

32° 30' W

12

65° 15' N

29° 50' W

(31)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(32)  Izņemot komerciāli bezvērtīgu zivju sugas.

(33)  Par makrūrzivju (Macrourus spp.) piezveju ziņo saskaņā ar šādām zvejas iespēju tabulām: makrūrzivis Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (GRV/514GRN) un makrūrzivis Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (GRV/N1GRN.)

IC PIELIKUMS

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻRIETUMU DAĻA NAFO KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 2J3KL
  (COD/N2J3KL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | 0 | (1) |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 2J3KL

(COD/N2J3KL)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 3NO
  (COD/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | 0 | (2) |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 3NO

(COD/N3NO.)

Savienība

0

(2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(2)

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 3M
  (COD/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 95 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 397 | |
| Latvija | 95 | |
| Lietuva | 95 | |
| Polija | 324 | |
| Spānija | 1 221 | |
| Francija | 170 | |
| Portugāle | 1 673 | |
| Apvienotā Karaliste | 795 | |
| Savienība | 4 865 | |
| KPN | 8 531 | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 3M

(COD/N3M.)

Igaunija

95

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

397

Latvija

95

Lietuva

95

Polija

324

Spānija

1 221

Francija

170

Portugāle

1 673

Apvienotā Karaliste

795

Savienība

4 865

KPN

8 531

| Suga: | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | NAFO 3L
  (WIT/N3L.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (3) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | 0 | (3) |

Suga:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

NAFO 3L

(WIT/N3L.)

Savienība

0

(3)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(3)

| Suga: | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | NAFO 3NO
  (WIT/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 52 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Latvija | 52 | |
| Lietuva | 52 | |
| Savienība | 156 | |
| KPN | 1 175 | |

Suga:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

NAFO 3NO

(WIT/N3NO.)

Igaunija

52

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Latvija

52

Lietuva

52

Savienība

156

KPN

1 175

| Suga: | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides | Zona: | NAFO 3M
  (PLA/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (4) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | 0 | (4) |

Suga:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

Zona:

NAFO 3M

(PLA/N3M.)

Savienība

0

(4)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(4)

| Suga: | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides | Zona: | NAFO 3LNO
  (PLA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (5) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | 0 | (5) |

Suga:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

Zona:

NAFO 3LNO

(PLA/N3LNO.)

Savienība

0

(5)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(5)

| Suga: | Īsspuru kalmārs

  Illex illecebrosus | Zona: | NAFO 3. un 4. apakšapgabals
  (SQI/N34.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 128 | (6) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Latvija | 128 | (6) |
| Lietuva | 128 | (6) |
| Polija | 227 | (6) |
| Savienība | Nepiemēro | (6)
   (7) |
| KPN | 34 000 | |

Suga:

Īsspuru kalmārs

Illex illecebrosus

Zona:

NAFO 3. un 4. apakšapgabals

(SQI/N34.)

Igaunija

128

(6)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Latvija

128

(6)

Lietuva

128

(6)

Polija

227

(6)

Savienība

Nepiemēro

(6)
   (7)

KPN

34 000

| Suga: | Dzeltenastes plekste

  Limanda ferruginea | Zona: | NAFO 3LNO
  (YEL/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (8) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | 17 000 | |

Suga:

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

Zona:

NAFO 3LNO

(YEL/N3LNO.)

Savienība

0

(8)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

17 000

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | NAFO 3NO
  (CAP/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (9) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | 0 | (9) |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

NAFO 3NO

(CAP/N3NO.)

Savienība

0

(9)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(9)

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | NAFO 3LNO (10)
   (11)

  (PRA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 0 | (12) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Latvija | 0 | (12) |
| Lietuva | 0 | (12) |
| Polija | 0 | (12) |
| Spānija | 0 | (12) |
| Portugāle | 0 | (12) |
| Savienība | 0 | (12) |
| KPN | 0 | (12) |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

NAFO 3LNO (10)
   (11)

(PRA/N3LNO.)

Igaunija

0

(12)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Latvija

0

(12)

Lietuva

0

(12)

Polija

0

(12)

Spānija

0

(12)

Portugāle

0

(12)

Savienība

0

(12)

KPN

0

(12)

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | NAFO 3M (13)

  (PRA/*N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | Nepiemēro | (14) | Analītiska KPN |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

NAFO 3M (13)

(PRA/*N3M.)

KPN

Nepiemēro

(14)

Analītiska KPN

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | NAFO 3LMNO
  (GHL/N3LMNO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 340 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 347 | |
| Latvija | 48 | |
| Lietuva | 24 | |
| Spānija | 4 650 | |
| Portugāle | 1 944 | |
| Savienība | 7 353 | |
| KPN | 12 542 | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

NAFO 3LMNO

(GHL/N3LMNO)

Igaunija

340

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

347

Latvija

48

Lietuva

24

Spānija

4 650

Portugāle

1 944

Savienība

7 353

KPN

12 542

| Suga: | Raju dzimta

  Rajidae | Zona: | NAFO 3LNO
  (SKA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 283 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Lietuva | 62 | |
| Spānija | 3 403 | |
| Portugāle | 660 | |
| Savienība | 4 408 | |
| KPN | 7 000 | |

Suga:

Raju dzimta

Rajidae

Zona:

NAFO 3LNO

(SKA/N3LNO.)

Igaunija

283

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Lietuva

62

Spānija

3 403

Portugāle

660

Savienība

4 408

KPN

7 000

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3LN
  (RED/N3LN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 895 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 615 | |
| Latvija | 895 | |
| Lietuva | 895 | |
| Savienība | 3 300 | |
| KPN | 18 100 | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3LN

(RED/N3LN.)

Igaunija

895

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

615

Latvija

895

Lietuva

895

Savienība

3 300

KPN

18 100

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3M
  (RED/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 1 571 | (15) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 513 | (15) |
| Latvija | 1 571 | (15) |
| Lietuva | 1 571 | (15) |
| Spānija | 233 | (15) |
| Portugāle | 2 354 | (15) |
| Savienība | 7 813 | (15) |
| KPN | 8 590 | (15) |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3M

(RED/N3M.)

Igaunija

1 571

(15)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

513

(15)

Latvija

1 571

(15)

Lietuva

1 571

(15)

Spānija

233

(15)

Portugāle

2 354

(15)

Savienība

7 813

(15)

KPN

8 590

(15)

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3O
  (RED/N3O.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 771 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 5 229 | |
| Savienība | 7 000 | |
| KPN | 20 000 | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3O

(RED/N3O.)

Spānija

1 771

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

5 229

Savienība

7 000

KPN

20 000

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 2. apakšapgabals, 1F un 3K rajons
  (RED/N1F3K.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Latvija | 0 | (16) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Lietuva | 0 | (16) |
| Savienība | 0 | (16) |
| KPN | 0 | (16) |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 2. apakšapgabals, 1F un 3K rajons

(RED/N1F3K.)

Latvija

0

(16)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Lietuva

0

(16)

Savienība

0

(16)

KPN

0

(16)

| Suga: | Baltā Amerikas jūrasvēdzele

  Urophycis tenuis | Zona: | NAFO 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 255 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 333 | |
| Savienība | 588 | (17) |
| KPN | 1 000 | |

Suga:

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Urophycis tenuis

Zona:

NAFO 3NO

(HKW/N3NO.)

Spānija

255

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

333

Savienība

588

(17)

KPN

1 000

---

(1)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).

(2)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 000 kg vai 4 % (izvēlas lielāko apjomu).

(3)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).

(4)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).

(5)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).

(6)  Jāzvejo no 2020. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim.

(7)  Savienības daļa nav noteikta. Kanādai un Savienības dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju, ir pieejams šāds apjoms (tonnās):

29 467

(8)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 2 500 kg vai 10 % (izvēlas lielāko apjomu). Tomēr tad, ja dzeltenastes plekstes kvota, ko NAFO iedalījusi līgumslēdzējām pusēm bez konkrētas krājuma daļas, ir pilnībā apgūta, piezvejas limiti ir šādi: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).

(9)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).

(10)  Neietverot četrstūra zonu, ko norobežo šādas koordinātas:

| Punkta Nr. | Z platums | R garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 20' 0 | 46° 40' 0 |
| 2 | 47° 20' 0 | 46° 30' 0 |
| 3 | 46° 00' 0 | 46° 30' 0 |
| 4 | 46° 00' 0 | 46° 40' 0 |

Punkta Nr.

Z platums

R garums

1

47° 20' 0

46° 40' 0

2

47° 20' 0

46° 30' 0

3

46° 00' 0

46° 30' 0

4

46° 00' 0

46° 40' 0

(11)  Zveja ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 200 metriem, apgabalā uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas:

| Punkta Nr. | Z platums | R garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 46° 00' 0 | 47° 49' 0 |
| 2 | 46° 25' 0 | 47° 27' 0 |
| 3 | 46 °42' 0 | 47° 25' 0 |
| 4 | 46° 48' 0 | 47° 25' 50 |
| 5 | 47° 16' 50 | 47° 43' 50 |

Punkta Nr.

Z platums

R garums

1

46° 00' 0

47° 49' 0

2

46° 25' 0

47° 27' 0

3

46 °42' 0

47° 25' 0

4

46° 48' 0

47° 25' 50

5

47° 16' 50

47° 43' 50

(12)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).

(13)  Kuģi drīkst zvejot no šā krājuma arī 3L rajona četrstūra zonā, ko norobežo šādas koordinātas:

| Punkta Nr. | Z platums | R garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 20' 0 | 46° 40' 0 |
| 2 | 47° 20' 0 | 46° 30' 0 |
| 3 | 46° 00' 0 | 46° 30' 0 |
| 4 | 46° 00' 0 | 46° 40' 0 |

Punkta Nr.

Z platums

R garums

1

47° 20' 0

46° 40' 0

2

47° 20' 0

46° 30' 0

3

46° 00' 0

46° 30' 0

4

46° 00' 0

46° 40' 0

Turklāt no 1. jūnija līdz 31. decembrim garneļu zveja ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo šādas koordinātas:

| Punkta Nr. | Z platums | R garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 55' 0 | 45° 00' 0 |
| 2 | 47° 30' 0 | 44° 15' 0 |
| 3 | 46° 55' 0 | 44° 15' 0 |
| 4 | 46° 35' 0 | 44° 30' 0 |
| 5 | 46° 35' 0 | 45° 40' 0 |
| 6 | 47° 30' 0 | 45° 40' 0 |
| 7 | 47° 55' 0 | 45° 00' 0 |

Punkta Nr.

Z platums

R garums

1

47° 55' 0

45° 00' 0

2

47° 30' 0

44° 15' 0

3

46° 55' 0

44° 15' 0

4

46° 35' 0

44° 30' 0

5

46° 35' 0

45° 40' 0

6

47° 30' 0

45° 40' 0

7

47° 55' 0

45° 00' 0

(14)  Neattiecas. Zvejniecību pārvalda, nosakot zvejas piepūles limitus (EFF/*N3M.). Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 attiecīgās dalībvalstis izdod zvejas atļaujas saviem zvejas kuģiem, kas iesaistās šajā zvejniecībā, un pirms kuģu darbības sākšanas paziņo Komisijai par minētajām atļaujām.

| Dalībvalsts | Maksimālais zvejas dienu skaits | |
| --- | --- | --- |
| Dānija | 33 | |
| Igaunija | 391 | (*1) |
| Spānija | 64 | |
| Latvija | 123 | |
| Lietuva | 145 | |
| Polija | 25 | |
| Portugāle | 17 | |

Dalībvalsts

Maksimālais zvejas dienu skaits

Dānija

33

Igaunija

391

(*1)

Spānija

64

Latvija

123

Lietuva

145

Polija

25

Portugāle

17

(*1)  
  NAFO komisija 2019. gada gadskārtējā sanāksmē vienojās, ka Eiropas Savienība (Igaunija) 25 zvejas dienas no 2020. gadam iedalītajām zvejas dienām nodos Francijai – attiecībā uz Senpjēru un Mikelonu. Minētās 25 zvejas dienas ir atvilktas no Igaunijas zvejas dienu skaita, kas citādi būtu bijis 416 dienas, saskaņā ar šo pagaidu režīmu 2020. gadam, un tas neradīs nekādu nozvejas vēsturi.

(15)  Šai kvotai ir jāatbilst norādītajai KPN, kas šim krājumam noteikta visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. No minētās KPN līdz 2020. gada 1. jūlijam (neieskaitot) nedrīkst nozvejot vairāk par šādu termiņa vidusposma limitu: 4 295

(16)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).

(17)  Ja saskaņā ar NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumu IA pielikumu līgumslēdzējas puses nobalso par KPN 2 000 tonnu apmērā, uzskata, ka Savienības un dalībvalstu attiecīgās kvotas ir šādas:

| Spānija | 509 |
| --- | --- |
| Portugāle | 667 |
| Savienība | 1 176 |

Spānija

509

Portugāle

667

Savienība

1 176

ID PIELIKUMS

ICCAT KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Zilā tunzivs

  Thunnus thynnus | Zona: | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra
  (BFT/AE45WM) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kipra | 169,35 | (4) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Grieķija | 314,77 | (7) |
| Spānija | 6 107,60 | (2)
   (4)
   (7) |
| Francija | 6 026,60 | (2)
   (3)
   (4) |
| Horvātija | 952,53 | (6) |
| Itālija | 4 756,49 | (4)
   (5) |
| Malta | 390,24 | (4) |
| Portugāle | 574,31 | (7) |
| Citas dalībvalstis | 68,11 | (1) |
| Savienība | 19 360 | (2)
   (3)
   (4)
   (5) |
| Īpaša papildus iedalīta kvota | 100 | (7) |
| KPN | 36 000 | |

Suga:

Zilā tunzivs

Thunnus thynnus

Zona:

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra

(BFT/AE45WM)

Kipra

169,35

(4)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Grieķija

314,77

(7)

Spānija

6 107,60

(2)
   (4)
   (7)

Francija

6 026,60

(2)
   (3)
   (4)

Horvātija

952,53

(6)

Itālija

4 756,49

(4)
   (5)

Malta

390,24

(4)

Portugāle

574,31

(7)

Citas dalībvalstis

68,11

(1)

Savienība

19 360

(2)
   (3)
   (4)
   (5)

Īpaša papildus iedalīta kvota

100

(7)

KPN

36 000

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (SWO/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 6 509,07 | (9) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 1 047,82 | (9)
   (10) |
| Citas dalībvalstis | 128,81 | (8)
   (9) |
| Savienība | 7 685,70 | (11) |
| KPN | 13 200 | |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(SWO/AN05N)

Spānija

6 509,07

(9)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

1 047,82

(9)
   (10)

Citas dalībvalstis

128,81

(8)
   (9)

Savienība

7 685,70

(11)

KPN

13 200

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
  (SWO/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 4 712,18 | (12) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 299,03 | (12) |
| Savienība | 5 011,21 | |
| KPN | 14 000 | |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N

(SWO/AS05N)

Spānija

4 712,18

(12)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

299,03

(12)

Savienība

5 011,21

KPN

14 000

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Vidusjūra
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | 14,64 | (13) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Kipra | 53,99 | (13) |
| Spānija | 1 667,58 | (13) |
| Francija | 123,77 | (13) |
| Grieķija | 1 103,91 | (13) |
| Itālija | 3 418,68 | (13) |
| Malta | 405,58 | (13) |
| Savienība | 6 780,60 | (13) |
| KPN | 9 583,07 | |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Vidusjūra

(SWO/MED)

Horvātija

14,64

(13)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Kipra

53,99

(13)

Spānija

1 667,58

(13)

Francija

123,77

(13)

Grieķija

1 103,91

(13)

Itālija

3 418,68

(13)

Malta

405,58

(13)

Savienība

6 780,60

(13)

KPN

9 583,07

| Suga: | Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa)

  Thunnus alalunga | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (ALB/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 2 891,01 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Spānija | 16 312,85 | |
| Francija | 5 203,15 | |
| Apvienotā Karaliste | 188,45 | |
| Portugāle | 2 273,97 | |
| Savienība | 26 869,43 | (14) |
| KPN | 33 600 | |

Suga:

Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa)

Thunnus alalunga

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(ALB/AN05N)

Īrija

2 891,01

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

16 312,85

Francija

5 203,15

Apvienotā Karaliste

188,45

Portugāle

2 273,97

Savienība

26 869,43

(14)

KPN

33 600

| Suga: | Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa)

  Thunnus alalunga | Zona: | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
  (ALB/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 905,86 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 297,70 | |
| Portugāle | 633,94 | |
| Savienība | 1 837,50 | |
| KPN | 24 000 | |

Suga:

Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa)

Thunnus alalunga

Zona:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N

(ALB/AS05N)

Spānija

905,86

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

297,70

Portugāle

633,94

Savienība

1 837,50

KPN

24 000

| Suga: | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus | Zona: | Atlantijas okeāns
  (BET/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 8 055,73 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 4 428,60 | |
| Portugāle | 3 058,33 | |
| Savienība | 15 542,66 | |
| KPN | 62 500 | |

Suga:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Zona:

Atlantijas okeāns

(BET/ATLANT)

Spānija

8 055,73

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

4 428,60

Portugāle

3 058,33

Savienība

15 542,66

KPN

62 500

| Suga: | Atlantijas zilais marlīns

  Makaira nigricans | Zona: | Atlantijas okeāns
  (BUM/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 22,88 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 380,48 | |
| Portugāle | 46,44 | |
| Savienība | 449,80 | (15) |
| KPN | 1 670 | |

Suga:

Atlantijas zilais marlīns

Makaira nigricans

Zona:

Atlantijas okeāns

(BUM/ATLANT)

Spānija

22,88

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

380,48

Portugāle

46,44

Savienība

449,80

(15)

KPN

1 670

| Suga: | Baltais marlīns

  Tetrapturus albidus | Zona: | Atlantijas okeāns
  (WHM/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 0 | |
| Savienība | 0 | |
| KPN | 355 | |

Suga:

Baltais marlīns

Tetrapturus albidus

Zona:

Atlantijas okeāns

(WHM/ATLANT)

Spānija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

0

Savienība

0

KPN

355

| Suga: | Dzeltenspuru tunzivs

  Thunnus albacares | Zona: | Atlantijas okeāns
  (YFT/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 110 000 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

Zona:

Atlantijas okeāns

(YFT/ATLANT)

KPN

110 000

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Atlantijas buruzivs

  Istiophorus albicans | Zona: | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45°W
  (SAI/AE45W) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 1 271 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Atlantijas buruzivs

Istiophorus albicans

Zona:

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45°W

(SAI/AE45W)

KPN

1 271

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Atlantijas buruzivs

  Istiophorus albicans | Zona: | Atlantijas okeāns uz rietumiem no 45° W
  (SAI/AW45W) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 1 030 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Atlantijas buruzivs

Istiophorus albicans

Zona:

Atlantijas okeāns uz rietumiem no 45° W

(SAI/AW45W)

KPN

1 030

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Zilā haizivs

  Prionace glauca | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (BSH/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 1 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Spānija | 27 062 | |
| Francija | 152 | |
| Portugāle | 5 363 | (16) |
| Savienība | 32 578 | |
| KPN | 39 102 | |

Suga:

Zilā haizivs

Prionace glauca

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(BSH/AN05N)

Īrija

1

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

27 062

Francija

152

Portugāle

5 363

(16)

Savienība

32 578

KPN

39 102

| Suga: | Zilā haizivs

  Prionace glauca | Zona: | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
  (BSH/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 28 923 | (17) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Zilā haizivs

Prionace glauca

Zona:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N

(BSH/AS05N)

KPN

28 923

(17)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

---

(1)  Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Horvātiju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā.

(2)  Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8301):

| Spānija | 925,33 |
| --- | --- |
| Francija | 429,87 |
| Savienība | 1 355,20 |

Spānija

925,33

Francija

429,87

Savienība

1 355,20

(3)  Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm un kuras guvuši VI pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*641):

| Francija | 100 |
| --- | --- |
| Savienība | 100 |

Francija

100

Savienība

100

(4)  Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 2. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8302):

| Spānija | 122,15 |
| --- | --- |
| Francija | 120,53 |
| Itālija | 95,13 |
| Kipra | 3,39 |
| Malta | 7,80 |
| Savienība | 349,01 |

Spānija

122,15

Francija

120,53

Itālija

95,13

Kipra

3,39

Malta

7,80

Savienība

349,01

(5)  Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 3. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*643):

| Itālija | 95,13 |
| --- | --- |
| Savienība | 95,13 |

Itālija

95,13

Savienība

95,13

(6)  Īpašs nosacījums: audzēšanas nolūkos gūtai tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 3. punktā minētie kuģi, šīs KPN robežās ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8303F):

| Horvātija | 857,28 |
| --- | --- |
| Savienība | 857,28 |

Horvātija

857,28

Savienība

857,28

(7)  Gadskārtējā ICCAT sanāksmē 2018. gadā tika panākta vienošanās, ka 2020. gadā Eiropas Savienība papildus iedalītajai kvotai 19 360 tonnu apmērā saņems vēl 100 tonnas, kas paredzētas tikai nerūpnieciskās zvejas kuģiem no konkrētiem arhipelāgiem Grieķijā (Jonijas salas), Spānijā (Kanāriju salas) un Portugālē (Azoru salas un Madeira). Šā papildu daudzuma konkrētais sadalījums attiecīgajām dalībvalstīm ir šāds (BFT/AVARCH):

| Grieķija | 4,5 |
| --- | --- |
| Spānija | 87,3 |
| Portugāle | 8,2 |
| Savienība | 100 |

Grieķija

4,5

Spānija

87,3

Portugāle

8,2

Savienība

100

(8)  Izņemot Spāniju un Portugāli, un tikai piezvejā.

(9)  Īpašs nosacījums: līdz 2,39 % no šā apjoma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5° ziemeļu platuma (SWO/*AS05N).

(10)  Portugālei ir iedalītas 36,34 tonnas, lai kompensētu divkāršu atvilkumu 2018. gadā.

(11)  Pēc 40 tonnu nodošanas Senpjērai un Mikelonai (ICCAT Ieteikums 17-20).

(12)  Īpašs nosacījums: līdz 3,51 % no šā apjoma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma (SWO/*AN05N).

(13)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 1. aprīļa līdz 31. decembrim.

(14)  To Savienības zvejas kuģu skaits, kas (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejo kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir šāds:

1 253.

(15)  Pēc 2 tonnu nodošanas Trinidādai un Tobāgo (ICCAT Ieteikums 19-05)

(16)  Laikposms un aprēķina metode, ko ICCAT izmanto nozvejas limitu noteikšanai attiecībā uz zilo haizivi Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, neskar laikposmu un aprēķina metodi, ko izmanto, lai Savienības līmenī definētu jebkādu turpmāku sadales principu.

(17)  Laikposms un aprēķina metode, ko ICCAT izmanto nozvejas limitu noteikšanai attiecībā uz zilo haizivi Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, neskar laikposmu un aprēķina metodi, ko izmanto, lai Savienības līmenī definētu jebkādu turpmāku sadales principu.

IE PIELIKUMS

ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDAUSTRUMU DAĻA SEAFO KONVENCIJAS APGABALS

Zemāk izklāstītās KPN nav iedalītas SEAFO locekļiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga SEAFO sekretariāts, kas Līgumslēdzējām pusēm paziņos to, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Suga: | Beriksas

  Beryx spp. | Zona: | SEAFO

  (ALF/SEAFO) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | pm | (1) | Piesardzīga KPN |

Suga:

Beriksas

Beryx spp.

Zona:

SEAFO

(ALF/SEAFO)

KPN

pm

(1)

Piesardzīga KPN

| Suga: | Dziļūdens sarkankrabji

  Chaceon spp. | Zona: | SEAFO B1. apakšrajons (2)

  (GER/F47NAM) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | pm | (2) | Piesardzīga KPN |

Suga:

Dziļūdens sarkankrabji

Chaceon spp.

Zona:

SEAFO B1. apakšrajons (2)

(GER/F47NAM)

KPN

pm

(2)

Piesardzīga KPN

| Suga: | Dziļūdens sarkankrabji

  Chaceon spp. | Zona: | SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu
  (GER/F47X) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | pm | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Dziļūdens sarkankrabji

Chaceon spp.

Zona:

SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu

(GER/F47X)

KPN

pm

Piesardzīga KPN

| Suga: | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides | Zona: | SEAFO D apakšapgabals
  (TOP/F47D) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | pm | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

Zona:

SEAFO D apakšapgabals

(TOP/F47D)

KPN

pm

Piesardzīga KPN

| Suga: | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides | Zona: | SEAFO, izņemot D apakšapgabalu
  (TOP/F47-D) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | pm | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

Zona:

SEAFO, izņemot D apakšapgabalu

(TOP/F47-D)

KPN

pm

Piesardzīga KPN

| Suga: | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus | Zona: | SEAFO B1. apakšrajons (3)

  (ORY/F47NAM) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | pm | (3) | Piesardzīga KPN |

Suga:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Zona:

SEAFO B1. apakšrajons (3)

(ORY/F47NAM)

KPN

pm

(3)

Piesardzīga KPN

| Suga: | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus | Zona: | SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu
  (ORY/F47X) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | pm | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Zona:

SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu

(ORY/F47X)

KPN

pm

Piesardzīga KPN

| Suga: | Bruņgalvji

  Pseudopentaceros spp. | Zona: | SEAFO

  (EDW/SEAFO) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | pm | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Bruņgalvji

Pseudopentaceros spp.

Zona:

SEAFO

(EDW/SEAFO)

KPN

pm

Piesardzīga KPN

---

(1)  B1. rajonā (ALF/*F47NA) drīkst nozvejot ne vairāk kā 132 tonnas.

(2)  Šīs KPN piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi:

| — | rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns,

| — | ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle,

| — | dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle un |
| --- | --- |

—

dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle un

| — | austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža. |
| --- | --- |

—

austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža.

(3)  Šā pielikuma piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi:

| — | rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns,

| — | ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle,

| — | dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle un |
| --- | --- |

—

dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle un

| — | austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža. |
| --- | --- |

—

austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža.

(4)  Izņemot piezvejas daudzumu 4 tonnu apmērā (ORY/*F47NA).

IF PIELIKUMS

DIENVIDU TUNZIVS IZPLATĪBAS APGABALI

| Suga: | Dienvidu tunzivs

  Thunnus maccoyii | Zona: | Visi izplatības apgabali (SBF/F41–81) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 11 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | 17 647 | |

Suga:

Dienvidu tunzivs

Thunnus maccoyii

Zona:

Visi izplatības apgabali (SBF/F41–81)

Savienība

11

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

17 647

---

(1)  Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

IG PIELIKUMS

WCPFC KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus | Zona: | WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S
  (BET/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 2 000 | (1) | Piesardzīga KPN |
| KPN | Nepiemēro | (1) | |

Suga:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Zona:

WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S

(BET/F7120S)

Savienība

2 000

(1)

Piesardzīga KPN

KPN

Nepiemēro

(1)

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 3 170,36 | | Piesardzīga KPN |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S

(SWO/F7120S)

Savienība

3 170,36

Piesardzīga KPN

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai ar kuģiem, kas izmanto āķu jedas.

IH PIELIKUMS

SPRFMO KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Čīles stavrida

  Trachurus murphyi | Zona: | SPRFMO konvencijas apgabals
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | Jānosaka | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | Jānosaka | |
| Lietuva | Jānosaka | |
| Polija | Jānosaka | |
| Savienība | Jānosaka | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Čīles stavrida

Trachurus murphyi

Zona:

SPRFMO konvencijas apgabals

(CJM/SPRFMO)

Vācija

Jānosaka

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Nīderlande

Jānosaka

Lietuva

Jānosaka

Polija

Jānosaka

Savienība

Jānosaka

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Ilkņzivis

  Dissostichus spp. | Zona: | SPRFMO konvencijas apgabals
  (TOT/SPR-AE) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | Jānosaka | (1) | Piesardzīga KPN |

Suga:

Ilkņzivis

Dissostichus spp.

Zona:

SPRFMO konvencijas apgabals

(TOT/SPR-AE)

KPN

Jānosaka

(1)

Piesardzīga KPN

---

(1)  Šī KPN paredzēta tikai izpētes zvejniecībām. Zveja notiek tikai šādos pētniecības blokos (A–E):

| — | pētniecības bloks A: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 146° 30' E un 147° 30' E garuma meridiāni, |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks A: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 146° 30' E un 147° 30' E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks B: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 147° 30' E un 148° 30' E garuma meridiāni, |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks B: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 147° 30' E un 148° 30' E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks C: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 148° 30' E un 150° 00' E garuma meridiāni, |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks C: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 148° 30' E un 150° 00' E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks D: apgabals, ko norobežo 48° 15' S un 49° 15' S platuma paralēles un 149° 00' E un 150° 00' E garuma meridiāni, |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks D: apgabals, ko norobežo 48° 15' S un 49° 15' S platuma paralēles un 149° 00' E un 150° 00' E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks E: apgabals, ko norobežo 48° 15' S un 49° 30' S platuma paralēles un 150° 00' E un 151° 00' E garuma meridiāni. |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks E: apgabals, ko norobežo 48° 15' S un 49° 30' S platuma paralēles un 150° 00' E un 151° 00' E garuma meridiāni.

IJ PIELIKUMS

IOTC KOMPETENCES APGABALS

Dzeltenspuru tunzivs nozvejas, ko gūst Savienības kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu, nepārsniedz šajā pielikumā noteiktos nozvejas limitus.

| Suga: | Dzeltenspuru tunzivs

  Thunnus albacares | Zona: | IOTC kompetences apgabals
  (YFT/IOTC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 29 501 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Itālija | 2 515 | |
| Spānija | 45 682 | |
| | | |
| Savienība | 77 698 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

Zona:

IOTC kompetences apgabals

(YFT/IOTC)

Francija

29 501

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Itālija

2 515

Spānija

45 682

Savienība

77 698

KPN

Nepiemēro

IK PIELIKUMS

SIOFA NOLĪGUMA APGABALS

| Suga: | Ilkņzivis

  Dissostichus spp. | Zona: | Delkano (Del Cano) apgabals (1)

  (TOT/F517DC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 18,33 | (2) | Piesardzīga KPN |
| KPN | 55 | (2) |

Suga:

Ilkņzivis

Dissostichus spp.

Zona:

Delkano (Del Cano) apgabals (1)

(TOT/F517DC)

Savienība

18,33

(2)

Piesardzīga KPN

KPN

55

(2)

| Suga: | Ilkņzivis

  Dissostichus spp. | Zona: | Viljamsa grēda (3)

  (TOT/F574WR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | Jānosaka | (4) | Piesardzīga KPN |
| KPN | 140 | (4) |

Suga:

Ilkņzivis

Dissostichus spp.

Zona:

Viljamsa grēda (3)

(TOT/F574WR)

Savienība

Jānosaka

(4)

Piesardzīga KPN

KPN

140

(4)

---

(1)  
  FAO 51.7. apakšapgabala starptautiskie ūdeņi, ko norobežo -44° un -45° dienvidu platuma paralēles, bet austrumos un rietumos – piegulošās ekskluzīvās ekonomiskās zonas.

(2)  Drīkst nozvejot tikai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs un kuri izmanto āķu jedas, zvejas sezonā no 2019. gada 1. decembra līdz 2020. gada 30. novembrim. Vienas āķu jedas āķu skaits nepārsniedz 3 000, un tās jāievieto vismaz 3 jūras jūdžu atstatumā cita no citas.

To kuģu nozvejas, kuri šo sugu nezvejo kā mērķsugu, zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 0,5 tonnas. Kad kuģis sasniedz šo limitu, tas vairs nedrīkst zvejot Delkano apgabalā.

(3)  
  FAO 57.4 apakšapgabala teritorija, ko norobežo šādas koordinātas:

| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 52° 30' 00" S | 80° 00' 00" E |
| 2 | 55 ° 00' 00" S | 80° 00' 00" E |
| 3 | 55 ° 00' 00" S | 85 ° 00' 00" E |
| 4 | 52° 30' 00" S | 85 ° 00' 00" E |

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

52° 30' 00" S

80° 00' 00" E

2

55 ° 00' 00" S

80° 00' 00" E

3

55 ° 00' 00" S

85 ° 00' 00" E

4

52° 30' 00" S

85 ° 00' 00" E

(4)  Drīkst nozvejot tikai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs, zvejas sezonā no 2019. gada 1. decembra līdz 2020. gada 30. novembrim. Katrā SIOFA noteiktajā tīkla šūnā neievieto vairāk par divām āķu jedām, kuru āķu skaits nepārsniedz 6 250, un saskaņā ar SIOFA noteiktajiem piekļuves nosacījumiem starp zvejas reisiem tiek ievērots vismaz 30 dienu intervāls.

To kuģu nozvejas, kuri šo sugu nezvejo kā mērķsugu, zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 0,5 tonnas. Kad kuģis sasniedz šo limitu, tas vairs nedrīkst zvejot Viljamsa grēdas teritorijā.

IL PIELIKUMS

IATTC KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus | Zona: | IATTC konvencijas apgabals
  (BET/IATTC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 500 | (1) | Piesardzīga KPN |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Zona:

IATTC konvencijas apgabals

(BET/IATTC)

Savienība

500

(1)

Piesardzīga KPN

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai ar kuģiem, kas izmanto āķu jedas.

---

II PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR LAMANŠA RIETUMU DAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES 7.e RAJONĀ

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 509/2007 šo pielikumu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantoti rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks, un stacionāri tīkli, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks, un kuri atrodas ICES 7.e rajonā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kuģus, kas zvejo ar stacionāriem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un kas saskaņā ar trīs iepriekšējo gadu laikā reģistrētajām zvejas darbībām ir nozvejojuši mazāk nekā 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars) gadā, no šā pielikuma piemērošanas atbrīvo ar šādiem nosacījumiem:






  a) | šādi kuģi 2018. gada pārvaldības periodā nozvejojuši mazāk nekā 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars); |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

šādi kuģi 2018. gada pārvaldības periodā nozvejojuši mazāk nekā 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars);

| b) | šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī; |
| --- | --- |

b)

šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī;

| c) | katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2020. gada 31. jūlijam un 2021. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju trīs iepriekšējos gados un jūrasmēļu nozveju 2020. gadā. |
| --- | --- |

c)

katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2020. gada 31. jūlijam un 2021. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju trīs iepriekšējos gados un jūrasmēļu nozveju 2020. gadā.

Ja kāds no šiem nosacījumiem nav izpildīts, uz minētajiem kuģiem tūlīt pārtrauc attiecināt atbrīvojumu no šā pielikuma piemērošanas.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “zvejas rīku grupa” ir grupa, kas sastāv no šādu divu kategoriju zvejas rīkiem:






  i) | rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks; un |
| --- | --- | --- |

a)

“zvejas rīku grupa” ir grupa, kas sastāv no šādu divu kategoriju zvejas rīkiem:

i)

rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks; un

| ii) | stacionāri tīkli, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks; |
| --- | --- |

ii)

stacionāri tīkli, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks;

| b) | “reglamentētie zvejas rīki” ir jebkuras minētajai zvejas rīku grupai piederīgas kategorijas zvejas rīki; |
| --- | --- |

b)

“reglamentētie zvejas rīki” ir jebkuras minētajai zvejas rīku grupai piederīgas kategorijas zvejas rīki;

| c) | “apgabals” ir ICES 7.e rajons; |
| --- | --- |

c)

“apgabals” ir ICES 7.e rajons;

| d) | “pašreizējais pārvaldības periods” ir laikposms no 2020. gada 1. februāra līdz 2021. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

d)

“pašreizējais pārvaldības periods” ir laikposms no 2020. gada 1. februāra līdz 2021. gada 31. janvārim.

3.   DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu kuģojoši un Savienībā reģistrēti Savienības zvejas kuģi, kad uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, attiecīgajā apgabalā pavada ne vairāk kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto skaitu dienu.

II NODAĻA

Atļaujas

4.   ATĻAUJU SAŅĒMUŠIE KUĢI

| 4.1. | Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar reglamentētu zvejas rīku nevienam tās karoga kuģim, kam minētajā apgabalā laikā no 2002. līdz 2018. gadam jau nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien tā nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam reglamentētu zvejas rīku, var atļaut izmantot citādu zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks par vai vienāds ar reglamentētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu. |
| --- | --- |

4.3.

III NODAĻA

Apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas iedalīts Savienības zvejas kuģiem

5.   MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS

Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko pašreizējā pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.

I tabula

Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt apgabalā (pa reglamentēto zvejas rīku kategorijām)

| Reglamentētais zvejas rīks | Maksimālais dienu skaits |
| --- | --- |
| Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm | Beļģija | 176 |
| Francija | 188 |
| Apvienotā Karaliste | 222 |
| Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm | Beļģija | 176 |
| Francija | 191 |
| Apvienotā Karaliste | 176 |

Reglamentētais zvejas rīks

Maksimālais dienu skaits

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm

Beļģija

176

Francija

188

Apvienotā Karaliste

222

Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm

Beļģija

176

Francija

191

Apvienotā Karaliste

176

6.   KILOVATDIENU SISTĒMA

| 6.1. | Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli pašreizējā pārvaldības periodā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem var atļaut kuģim pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ar noteikumu, ka tiek ievērots reglamentētajam zvejas rīkam atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Šis kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku. Šādu individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 6.1. punkts netiktu piemērots. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu, iesniedz Komisijai pieprasījumu par I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem, kā arī elektroniska formāta ziņojumus ar aprēķiniem, kuru pamatā ir:






  a) | zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

6.3.

a)

zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;

| b) | to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.1. punktu. |
| --- | --- |

b)

to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.1. punktu.

| 6.4. | Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, Komisija novērtē, vai 6. punkta nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā gadījumā var atļaut dalībvalstij izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu. |
| --- | --- |

6.4.

7.   PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR ZVEJAS DARBĪBU PILNĪGU IZBEIGŠANU

| 7.1. | Pamatojoties uz zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, kas iepriekšējā pārvaldības periodā notikusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. pantu vai Regulu (EK) Nr. 744/2008, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, kad ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā drīkst atrasties kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija var individuāli izskatīt citus zvejas darbību pilnīgas izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šādā rakstiskā pieprasījumā norāda attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja konkrētas grupas zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši visi kuģi, kuri izmantoja minētās grupas zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Minētā aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Šīs nodaļas 7.1. un 7.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts saskaņā ar 4.2. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana jau iepriekšējos gados ir izmantota, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītas dienas, pašreizējā pārvaldības periodā līdz 15. jūnijam iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska formāta ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:






  a) | zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

7.4.

a)

zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;

| b) | šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai. |
| --- | --- |

b)

šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai.

| 7.5. | Dalībvalsts pašreizējā pārvaldības periodā var pārdalīt jūrā pavadāmās papildu piešķirtās dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Ja Komisija par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu iepriekšējā pārvaldības periodā iedala jūrā pavadāmas papildu dienas, maksimālo dienu skaitu, kas dalībvalstij un zvejas rīkam norādīts I tabulā, attiecīgi koriģē pašreizējam pārvaldības periodam. |
| --- | --- |

7.6.

8.   PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR ZINĀTNISKO NOVĒROTĀJU PASTIPRINĀTU IZVIETOŠANU

| 8.1. | Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2020. gada 1. februāra līdz 2021. gada 31. janvārim dalībvalstij var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 un tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts programmām. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Zinātniskie novērotāji ir neatkarīgi no zvejas kuģa īpašnieka, kapteiņa un apkalpes locekļiem. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz Komisijai apstiprināšanai pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, tā informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu, un to dara četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas programma. |
| --- | --- |

8.4.

IV NODAĻA

Pārvaldība

9.   VISPĀRĪGS PIENĀKUMS

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantu.

10.   PĀRVALDĪBAS PERIODI

| 10.1. | Dalībvalsts I tabulā noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāra mēnešus. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Ja laiku, ko tās karoga kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina dienu izmantojumu mērīt saskaņā ar 9. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tāpēc, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām. |
| --- | --- |

10.3.

V NODAĻA

Apmaiņa ar iedalīto zvejas piepūli

11.   DIENU NODOŠANA STARP VIENAS DALĪBVALSTS KAROGA ZVEJAS KUĢIEM

| 11.1. | Dalībvalsts var atļaut ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas kuģim, ja kuģa saņemto dienu skaita un tā dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un tā dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Savienības zvejas flotes reģistrā. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Kopējais attiecīgajā apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodots saskaņā ar 11.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par vidējo gadā reģistrēto dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un ko apstiprina ieraksti zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Dienu nodošana saskaņā ar 11.1. punktu ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā. |
| --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par nodotajām dienām. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai izmantojamās izklājlapas formātu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 53. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

11.4.

12.   DIENU NODOŠANA STARP DAŽĀDU DALĪBVALSTU KAROGA ZVEJAS KUĢIEM

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem, ja mutatis mutandis piemēro 4.2., 4.4., 5., 6. un 10. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu skaitu, zvejas piepūli un attiecīgā gadījumā ar to saistītās nozvejas kvotas.

VI NODAĻA

Ziņošanas pienākumi

13.   ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS

Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.

14.   ATTIECĪGO DATU VĀKŠANA

Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni savāc informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu (kilovatdienās).

15.   ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis, uz Komisijas norādītu elektroniskā pasta adresi nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu, Komisijai paziņo 14. punktā minētos datus. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā Komisijai nosūta detalizētu informāciju par iedalīto un īstenoto zvejas piepūli, aptverot visu 2018. un 2019. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.

II tabula

Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)

| Dalībvalsts | Zvejas rīks | Pārvaldības periods | Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |

Dalībvalsts

Zvejas rīks

Pārvaldības periods

Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija

(1)

(2)

(3)

(4)

III tabula

Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (1) L (pie kreisās malas)/R (pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Dalībvalsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (1) L (pie kreisās malas)/R (pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Dalībvalsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | Zvejas rīks |
| --- | --- |

(2)

Zvejas rīks

2

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

BT = rāmja traļi ≥ 80 mm

GN = žaunu tīkli < 220 mm

TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm

| (3) | Pārvaldības periods |
| --- | --- |

(3)

Pārvaldības periods

4

Viens gads laikā no 2006. gada pārvaldības perioda līdz pašreizējam pārvaldības periodam

| (4) | Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- |

(4)

Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija

7

R

Kumulatīvā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no 1. februāra līdz 31. janvārim attiecīgajā pārvaldības periodā

IV tabula

Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem

| Dalībvalsts | CFR | Ārējais marķējums | Pārvaldības perioda ilgums | Paziņotais zvejas rīks | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks | Dienu nodošana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (5) | (5) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) |

Dalībvalsts

CFR

Ārējais marķējums

Pārvaldības perioda ilgums

Paziņotais zvejas rīks

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks

Dienu nodošana

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(5)

(5)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

V tabula

Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (2) L (pie kreisās malas)/R (pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Dalībvalsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (2) L (pie kreisās malas)/R (pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Dalībvalsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

12

Savienības zvejas flotes reģistra numurs (CFR)

Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (9 zīmes). Ja sērijā ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm

| (3) | Ārējais marķējums |
| --- | --- |

(3)

Ārējais marķējums

14

L

Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 404/2011

| (4) | Pārvaldības perioda ilgums |
| --- | --- |

(4)

Pārvaldības perioda ilgums

2

L

Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos

| (5) | Paziņotie zvejas rīki |
| --- | --- |

(5)

Paziņotie zvejas rīki

2

L

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

BT = rāmja traļi ≥ 80 mm

GN = žaunu tīkli < 220 mm

TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm

| (6) | Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam zvejas rīkam |
| --- | --- |

(6)

Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam zvejas rīkam

3

L

Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar II pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums

| (7) | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks |
| --- | --- |

(7)

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks

3

L

Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā, izmantodams zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam

| (8) | Dienu nodošana |
| --- | --- |

(8)

Dienu nodošana

4

L

Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”

---

(1)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

(2)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

---

III PIELIKUMS

TŪBĪŠU PĀRVALDĪBAS APGABALI ICES 2.a, 3.a RAJONĀ UN ICES 4. APAKŠAPGABALĀ

Lai pārvaldītu IA pielikumā noteiktās tūbīšu zvejas iespējas ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā, ir noteikti un šā pielikuma papildinājumā attēloti šādi pārvaldības apgabali, kuros piemēro īpašus nozvejas limitus.

| Tūbīšu pārvaldības apgabals | ICES statistiskie taisnstūri |
| --- | --- |
| 1r | 31–33 E9–F4; 33 F5; 34–37 E9–F6; 38–40 F0–F5; 41 F4–F5 |
| 2r | 35 F7–F8; 36 F7–F9; 37 F7–F8; 38-41 F6–F8; 42 F6–F9; 43 F7–F9; 44 F9–G0; 45 G0–G1; 46 G1 |
| 3r | 41–46 F1–F3; 42–46 F4–F5; 43–46 F6; 44–46 F7–F8; 45–46 F9; 46–47 G0; 47 G1 un 48 G0 |
| 4 | 38–40 E7–E9 un 41–46 E6–F0 |
| 5r | 47–52 F1–F5 |
| 6 | 41–43 G0–G3; 44 G1 |
| 7r | 47–52 E6–F0 |

Tūbīšu pārvaldības apgabals

ICES statistiskie taisnstūri

1r

31–33 E9–F4; 33 F5; 34–37 E9–F6; 38–40 F0–F5; 41 F4–F5

2r

35 F7–F8; 36 F7–F9; 37 F7–F8; 38-41 F6–F8; 42 F6–F9; 43 F7–F9; 44 F9–G0; 45 G0–G1; 46 G1

3r

41–46 F1–F3; 42–46 F4–F5; 43–46 F6; 44–46 F7–F8; 45–46 F9; 46–47 G0; 47 G1 un 48 G0

4

38–40 E7–E9 un 41–46 E6–F0

5r

47–52 F1–F5

6

41–43 G0–G3; 44 G1

7r

47–52 E6–F0

Papildinājums

Tūbīšu pārvaldības apgabali

---

IV PIELIKUMS

SEZONĀLI ZVEJAS AIZLIEGUMI, LAI AIZSARGĀTU NĀRSTOJOŠAS MENCAS

Noteiktajā laikposmā šajā tabulā norādītos apgabalus slēdz visiem zvejas rīkiem, izņemot pelaģiskos zvejas rīkus (riņķvadus un traļus):

| Zvejas aizliegumi ar laika ierobežojumu |
| --- |
| Nr. | Apgabala nosaukums | Koordinātas | Laikposms | Papildu piezīmes |
| 1 | Stanhope ground | 60° 10' N - 01° 45' E
  60° 10' N - 02° 00' E
  60° 25' N - 01° 45' E
  60° 25' N - 02° 00' E | No 1. janvāra līdz 30. aprīlim | |
| 2 | Long Hole | 59° 07,35' N - 0° 31,04' W
  59° 03,60' N - 0° 22,25' W
  58° 59,35' N - 0° 17,85' W
  58° 56,00' N - 0° 11,01' W
  58° 56,60' N - 0° 08,85' W
  58° 59,86' N - 0° 15,65' W
  59° 03,50' N - 0° 20,00' W
  59° 08,15' N - 0° 29,07' W | No 1. janvāra līdz 31. martam | |
| 3 | Coral edge | 58° 51,70' N - 03° 26,70' E
  58° 40,66' N - 03° 34,60' E
  58° 24,00' N - 03° 12,40' E
  58° 24,00' N - 02° 55,00' E
  58° 35,65' N - 02° 56,30' E | No 1. janvāra līdz 28. februārim | |
| 4 | Papa Bank | 59° 56' N - 03° 08' W
  59° 56' N - 02° 45' W
  59° 35' N - 03° 15' W
  59° 35' N - 03° 35' W | No 1. janvāra līdz 15. martam | |
| 5 | Foula Deeps | 60° 17,50' N - 01° 45' W
  60° 11,00' N - 01° 45' W
  60° 11,00' N - 02° 10' W
  60° 20,00' N - 02° 00' W
  60° 20,00' N - 01° 50' W | No 1. novembra līdz 31. decembrim | |
| 6 | Egersund Bank | 58° 07,40' N - 04° 33,00' E
  57° 53,00' N - 05° 12,00' E
  57° 40,00' N - 05° 10,90' E
  57° 57,90' N - 04° 31,90' E | No 1. janvāra līdz 31. martam | (10 x 25 jūras jūdzes) |
| 7 | Uz austrumiem no Fēras salas | 59° 40' N - 01° 23' W
  59° 40' N - 01° 13' W
  59° 30' N - 01° 20' W
  59° 10' N - 01° 20' W
  59° 30' N - 01° 28' W
  59° 10' N - 01° 28' W | No 1. janvāra līdz 15. martam | |
| 8 | West Bank | 57° 15' N - 05° 01' E
  56° 56' N - 05° 00' E
  56° 56' N - 06° 20' E
  57° 15' N - 06° 20' E | No 1. februāra līdz 15. martam | (18 x 4 jūras jūdzes) |
| 9 | Revet | 57° 28,43' N - 08° 05,66' E
  57° 27,44' N - 08° 07,20' E
  57° 51,77' N - 09° 26,33' E
  57° 52,88' N - 09° 25,00' E | No 1. februāra līdz 15. martam | (1,5 x 49 jūras jūdzes) |
| 10 | Rabarberen | 57° 47,00' N - 11° 04,00' E
  57° 43,00' N - 11° 04,00' E
  57° 43,00' N - 11° 09,00' E
  57° 47,00' N - 11° 09,00' E | No 1. februāra līdz 15. martam | Uz austrumiem no Skāgenas
  (2,7 x 4 jūras jūdzes) |

Zvejas aizliegumi ar laika ierobežojumu

Nr.

Apgabala nosaukums

Koordinātas

Laikposms

Papildu piezīmes

1

Stanhope ground

60° 10' N - 01° 45' E

60° 10' N - 02° 00' E

60° 25' N - 01° 45' E

60° 25' N - 02° 00' E

No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

2

Long Hole

59° 07,35' N - 0° 31,04' W

59° 03,60' N - 0° 22,25' W

58° 59,35' N - 0° 17,85' W

58° 56,00' N - 0° 11,01' W

58° 56,60' N - 0° 08,85' W

58° 59,86' N - 0° 15,65' W

59° 03,50' N - 0° 20,00' W

59° 08,15' N - 0° 29,07' W

No 1. janvāra līdz 31. martam

3

Coral edge

58° 51,70' N - 03° 26,70' E

58° 40,66' N - 03° 34,60' E

58° 24,00' N - 03° 12,40' E

58° 24,00' N - 02° 55,00' E

58° 35,65' N - 02° 56,30' E

No 1. janvāra līdz 28. februārim

4

Papa Bank

59° 56' N - 03° 08' W

59° 56' N - 02° 45' W

59° 35' N - 03° 15' W

59° 35' N - 03° 35' W

No 1. janvāra līdz 15. martam

5

Foula Deeps

60° 17,50' N - 01° 45' W

60° 11,00' N - 01° 45' W

60° 11,00' N - 02° 10' W

60° 20,00' N - 02° 00' W

60° 20,00' N - 01° 50' W

No 1. novembra līdz 31. decembrim

6

Egersund Bank

58° 07,40' N - 04° 33,00' E

57° 53,00' N - 05° 12,00' E

57° 40,00' N - 05° 10,90' E

57° 57,90' N - 04° 31,90' E

No 1. janvāra līdz 31. martam

(10 x 25 jūras jūdzes)

7

Uz austrumiem no Fēras salas

59° 40' N - 01° 23' W

59° 40' N - 01° 13' W

59° 30' N - 01° 20' W

59° 10' N - 01° 20' W

59° 30' N - 01° 28' W

59° 10' N - 01° 28' W

No 1. janvāra līdz 15. martam

8

West Bank

57° 15' N - 05° 01' E

56° 56' N - 05° 00' E

56° 56' N - 06° 20' E

57° 15' N - 06° 20' E

No 1. februāra līdz 15. martam

(18 x 4 jūras jūdzes)

9

Revet

57° 28,43' N - 08° 05,66' E

57° 27,44' N - 08° 07,20' E

57° 51,77' N - 09° 26,33' E

57° 52,88' N - 09° 25,00' E

No 1. februāra līdz 15. martam

(1,5 x 49 jūras jūdzes)

10

Rabarberen

57° 47,00' N - 11° 04,00' E

57° 43,00' N - 11° 04,00' E

57° 43,00' N - 11° 09,00' E

57° 47,00' N - 11° 09,00' E

No 1. februāra līdz 15. martam

Uz austrumiem no Skāgenas

(2,7 x 4 jūras jūdzes)

---

V PIELIKUMS

ZVEJAS ATĻAUJAS

A DAĻA

ZVEJAS ATĻAUJU MAKSIMĀLAIS SKAITS SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM, KAS ZVEJO TREŠO VALSTU ŪDEŅOS

| Zvejas apgabals | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 77 | DK | 25 | 57 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| UK | 18 |
| | Demersālās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Nav iedalītas | 2 |
| | Makrele (1) | Nepiemēro | Nepiemēro | 70 |
| Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00' N | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| Fēru Salu ūdeņi | Visas zvejniecības, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru Salu bāzes līnijām | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| | Mencas un pikšas specializētā zveja ar zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir 135 mm, tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ N un uz austrumiem no 6° 30′ W | 8 (2) | Nepiemēro | 4 |
| | Zveja ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru Salu bāzes līnijas. Apgabalā starp 61° 20′ N un 62° 00′ N un 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām šie kuģi darboties drīkst no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| | Zilās jūras līdakas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ N un uz rietumiem no 9° 00′ W, apgabalā starp 7° 00′ W un 9° 00′ W uz dienvidiem no 60° 30′ N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30′ N, 7° 00′ W un 60° 00′ N, 6° 00′ W | 70 | DE (3) | 8 | 20 (4) |
| FR (3) | 12 |
| Specializētā saidas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas ierobežojošās stropes | 70 | Nepiemēro | 22 (4) |
| | Putasu zveja. Zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru Salu iestādes ievieš īpašus noteikumus par piekļuvi apgabalam ar nosaukumu "galvenais putasu zvejas apgabals" | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| | Zveja ar āķu rindām | 10 | UK | 10 | 6 |
| | Makrele | 20 | DK | 2 | 12 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| UK | 6 |
| | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 20 | DK | 5 | 20 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |
| 1, 2.b (5) | Sniega krabju zveja ar zivju ķeramajiem groziem | 20 | EE | 1 | Neattiecas |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Zvejas apgabals

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N

77

DK

25

57

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

UK

18

Demersālās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00' N

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Nav iedalītas

2

Makrele (1)

Nepiemēro

Nepiemēro

70

Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00' N

480

DK

450

150

UK

30

Fēru Salu ūdeņi

Visas zvejniecības, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru Salu bāzes līnijām

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

Mencas un pikšas specializētā zveja ar zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir 135 mm, tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ N un uz austrumiem no 6° 30′ W

8 (2)

Nepiemēro

4

Zveja ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru Salu bāzes līnijas. Apgabalā starp 61° 20′ N un 62° 00′ N un 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām šie kuģi darboties drīkst no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

Zilās jūras līdakas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ N un uz rietumiem no 9° 00′ W, apgabalā starp 7° 00′ W un 9° 00′ W uz dienvidiem no 60° 30′ N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30′ N, 7° 00′ W un 60° 00′ N, 6° 00′ W

70

DE (3)

8

20 (4)

FR (3)

12

Specializētā saidas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas ierobežojošās stropes

70

Nepiemēro

22 (4)

Putasu zveja. Zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru Salu iestādes ievieš īpašus noteikumus par piekļuvi apgabalam ar nosaukumu "galvenais putasu zvejas apgabals"

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Zveja ar āķu rindām

10

UK

10

6

Makrele

20

DK

2

12

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

UK

6

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N

20

DK

5

20

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

1, 2.b (5)

Sniega krabju zveja ar zivju ķeramajiem groziem

20

EE

1

Neattiecas

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

B DAĻA

ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE LIMITI TREŠO VALSTU KUĢIEM, KAS ZVEJO SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

| Karoga valsts | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N | Jānosaka | Jānosaka |
| Fēru Salas | Makrele, 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30' N), 2.a, 4.a zonā (uz ziemeļiem no 59° N)
  Stavrida, 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 7.e, 7.f, 7.h zonā | 20 | 14 |
| Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 20 | Jānosaka |
| Siļķe, 3.a zonā | 4 | 4 |
| Esmarka mencas rūpnieciskā zveja 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju) | 14 | 14 |
| Jūraslīdaka un brosme | 20 | 10 |
| Putasu, 2., 4.a, 5., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 6.b, 7. zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W) | 20 | 20 |
| Zilā jūraslīdaka | 16 | 16 |
| Venecuēla (6) | Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi) | 45 | 45 |

Karoga valsts

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģija

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N

Jānosaka

Jānosaka

Fēru Salas

Makrele, 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30' N), 2.a, 4.a zonā (uz ziemeļiem no 59° N)

Stavrida, 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 7.e, 7.f, 7.h zonā

20

14

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N

20

Jānosaka

Siļķe, 3.a zonā

4

4

Esmarka mencas rūpnieciskā zveja 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju)

14

14

Jūraslīdaka un brosme

20

10

Putasu, 2., 4.a, 5., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 6.b, 7. zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W)

20

20

Zilā jūraslīdaka

16

16

Venecuēla (6)

Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi)

45

45

---

(1)  Neskarot papildu licences, kuras saskaņā ar iedibināto praksi Norvēģija ir piešķīrusi Zviedrijai.

(2)  Daļa no zvejas atļauju skaita, kas attiecas uz visām zvejniecībām, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru Salu bāzes līnijām.

(3)  Jebkurā laikā klātesošo kuģu maksimālais skaits.

(4)  Daļa no kuģu skaita, kas attiecas uz "zveju ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru Salu bāzes līnijām".

(5)  Savienībai pieejamo zvejas iespēju iedalīšana Svalbāras zonā neskar tiesības un pienākumus, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

(6)  Lai varētu izdot minētās zvejas atļaujas, ir jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma ražotnē. Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu apstiprinājums, kas nodrošina to, ka līgums atbilst gan līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas ekonomikas attīstības mērķiem. Zvejas atļaujas pieteikumam pievieno pienācīgi apstiprinātu līguma kopiju. Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas iestādes par šo atteikumu paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai un norāda atteikuma iemeslu.

---

VI PIELIKUMS

ICCAT KONVENCIJAS APGABALS (1)

1.

| Spānija | 60 |
| --- | --- |
| Francija | 37 |
| Savienība | 97 |

Spānija

60

Francija

37

Savienība

97

2.

| Spānija | 364 |
| --- | --- |
| Francija | 130 |
| Itālija | 30 |
| Kipra | 20 (2) |
| Malta | 54 (2) |
| Savienība | 598 |

Spānija

364

Francija

130

Itālija

30

Kipra

20 (2)

Malta

54 (2)

Savienība

598

3.

| Horvātija | 16 |
| --- | --- |
| Itālija | 12 |
| Savienība | 28 |

Horvātija

16

Itālija

12

Savienība

28

4.

A tabula
   (3)

| | Zvejas kuģu skaits (4) |
| --- | --- |
| | Kipra (5) | Grieķija (6) | Horvātija | Itālija | Francija | Spānija | Malta (7) | Portugāle |
| Kuģi zvejai ar riņķvadu | 1 | 1 | 16 | 19 | 22 | 6 | 1 | 0 |
| Kuģi zvejai ar āķu jedām | 23 (8) | 0 | 0 | 35 | 8 | 49 | 61 | 0 |
| Laivas zvejai ar ēsmu | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 | 69 | 0 | 7676 (9) |
| Rokas āķu rindas | 0 | 0 | 12 | 0 | 33 (10) | 1 | 0 | 0 |
| Traleri | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| Mazapjoma | 0 | 13 | 0 | 0 | 130 | 599 | 52 | 0 |
| Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi (11) | 0 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Zvejas kuģu skaits (4)

Kipra (5)

Grieķija (6)

Horvātija

Itālija

Francija

Spānija

Malta (7)

Portugāle

Kuģi zvejai ar riņķvadu

1

1

16

19

22

6

1

0

Kuģi zvejai ar āķu jedām

23 (8)

0

0

35

8

49

61

0

Laivas zvejai ar ēsmu

0

0

0

0

37

69

0

7676 (9)

Rokas āķu rindas

0

0

12

0

33 (10)

1

0

0

Traleri

0

0

0

0

57

0

0

0

Mazapjoma

0

13

0

0

130

599

52

0

Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi (11)

0

42

0

0

0

0

0

0

5.

| Dalībvalsts | Zivju krātiņveida lamatu skaits (13) |
| --- | --- |
| Spānija | 5 |
| Itālija | 6 |
| Portugāle | 3 |

Dalībvalsts

Zivju krātiņveida lamatu skaits (13)

Spānija

5

Itālija

6

Portugāle

3

6.

A tabula

| Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte |
| --- |
| | Audzētavu skaits | Kapacitāte (tonnās) |
| Spānija | 10 | 11 852 |
| Itālija | 13 | 12 600 |
| Grieķija | 2 | 2 100 |
| Kipra | 3 | 3 000 |
| Horvātija | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 12 300 |

Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte

Audzētavu skaits

Kapacitāte (tonnās)

Spānija

10

11 852

Itālija

13

12 600

Grieķija

2

2 100

Kipra

3

3 000

Horvātija

7

7 880

Malta

6

12 300

B tabula
   (14)

| Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālā ielaide (tonnās) (15) |
| --- |
| Spānija | 6 300 |
| Itālija | 3 764 |
| Grieķija | 785 |
| Kipra | 2 195 |
| Horvātija | 2 947 |
| Malta | 8 786 |
| Portugāle | 350 |

Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālā ielaide (tonnās) (15)

Spānija

6 300

Itālija

3 764

Grieķija

785

Kipra

2 195

Horvātija

2 947

Malta

8 786

Portugāle

350

7.

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits |
| --- | --- |
| Īrija | 50 |
| Spānija | 730 |
| Francija | 151 |
| Apvienotā Karaliste | 12 |
| Portugāle | 310 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Īrija

50

Spānija

730

Francija

151

Apvienotā Karaliste

12

Portugāle

310

8.

| Dalībvalsts | Ar riņķvadiem aprīkotu kuģu maksimālais skaits | Ar āķu jedām aprīkotu kuģu maksimālais skaits |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 23 | 190 |
| Francija | 11 | — |
| Portugāle | — | 79 |
| Savienība | 34 | 269 |

Dalībvalsts

Ar riņķvadiem aprīkotu kuģu maksimālais skaits

Ar āķu jedām aprīkotu kuģu maksimālais skaits

Spānija

23

190

Francija

11

—

Portugāle

—

79

Savienība

34

269

---

(1)  Skaitļus, kas norādīti 1., 2. un 3. punktā, var samazināt, lai izpildītu Savienības starptautiskās saistības.

1

(2)  Šis skaitlis var palielināties, ja kuģi zvejai ar riņķvadu aizstāj ar 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām saskaņā ar šā pielikuma 4. punkta A tabulas 4. vai 6. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  A tabulā sniegtos skaitļus būtu jāpielāgo, ņemot vērā zvejas plānus, ko dalībvalstis iesniedz līdz 2020. gada 31. janvārim.

3

(4)  Šīs 4. punkta A tabulas skaitļus vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.

4

(5)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un ne vairāk par trim kuģiem zvejai ar āķu jedām.

5

(6)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un trim citiem nerūpnieciskās zvejas kuģiem.

6

(7)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām.

7

(8)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem.

8

(9)  Laivas zvejai ar ēsmu tālākajos reģionos Azoru salās un Madeirā.

9

(10)  Kuģi zvejai ar āķu rindām, kuri darbojas Atlantijas okeānā.

10

(11)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem (āķu jedām, rokas āķu rindām, velcējamām āķu rindām).

11

(12)  5. punktā izklāstītos skaitļus ir jāpielāgo, ņemot vērā zvejas plānus, ko dalībvalstis iesniedz līdz 2020. gada 31. janvārim, lai ICCAT 2. apakškomiteja tos apstiprinātu 2020. gada 6. martā.

12

ICCAT

(13)  Šo skaitli vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.

13

(14)  Portugāles kopējo audzēšanas kapacitāti, proti, 500 tonnas (kas atbilst audzēšanas ielaidkapacitātei – 350 tonnas), sedz Savienības neizmantotā kapacitāte, kas iekļauta A tabulā.

14

(15)  6. punkta B tabulas skaitļus ir jāpielāgo, ņemot vērā audzēšanas plānus, ko dalībvalstis iesniedz līdz 2020. gada 31. janvārim.

15

---

VII PIELIKUMS

CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS

Izpētes zveju attiecībā uz ilkņzivīm CCAMLR konvencijas apgabalā 2019./2020. gadā ierobežo šādi:

A tabula

Dalībvalstis, apakšapgabali un maksimālais kuģu skaits, kam ir atļauja

| Dalībvalsts | Apgabals | Maksimālais kuģu skaits |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 48.6 | 1 |
| Spānija | 88.1 | 1 |

Dalībvalsts

Apgabals

Maksimālais kuģu skaits

Spānija

48.6

1

Spānija

88.1

1

B tabula

KPN un piezvejas limiti

Zemāk izklāstītās KPN, ko pieņēmusi CCAMLR, nav iedalītas CCAMLR locekļiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR sekretariāts, kas Līgumslēdzējām pusēm paziņos to, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Apakšapgabals/ | Reģions | Sezona | SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1) | Dissostichus mawsoni nozvejas limits (tonnās)/SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1) | Dissostichus mawsoni nozvejas limits (tonnās)/viss apakšapgabals | Nozvejas limits (tonnās)/SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rajveidīgās zivis | Macrourus spp (1) | Citas sugas |
| 48,6 | Viss apakšapgabals | 2019. gada 1. decembris – 2020. gada 30. novembris | 48.6_2 | 140 | 670 | 7 | 22 | 22 |
| 48.6_3 | 38 | 2 | 6 | 6 |
| 48.6_4 | 163 | 8 | 26 | 26 |
| 48.6_5 | 329 | 16 | 53 | 23 |
| 88.1. | Viss apakšapgabals | 2019. gada 1. decembris – 2020. gada 31. augusts | A, B, C, G (2) | 597 | 3 140  (3) | 30 | 96 | 30 |
| G, H, I, J, K (4) | 2 072 | 104 | 317 | 104 |
| Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas īpašā pētniecības zona | 426 | 23 | 72 | 23 |

Apakšapgabals/

Reģions

Sezona

SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1)

Dissostichus mawsoni nozvejas limits (tonnās)/SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1)

Dissostichus mawsoni nozvejas limits (tonnās)/viss apakšapgabals

Nozvejas limits (tonnās)/SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1)

Rajveidīgās zivis

Macrourus spp (1)

Citas sugas

48,6

Viss apakšapgabals

2019. gada 1. decembris – 2020. gada 30. novembris

48.6_2

140

670

7

22

22

48.6_3

38

2

6

6

48.6_4

163

8

26

26

48.6_5

329

16

53

23

88.1.

Viss apakšapgabals

2019. gada 1. decembris – 2020. gada 31. augusts

A, B, C, G (2)

597

3 140  (3)

30

96

30

G, H, I, J, K (4)

2 072

104

317

104

Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas īpašā pētniecības zona

426

23

72

23

---

(1)  88.1 apgabalā tad, ja Macrourus spp. nozveja, ko veicis viens kuģis jebkuros divos 10 dienu laikposmos (piem., no 1. dienas līdz 10. dienai, no 11. dienas līdz 20. dienai, vai no 21. dienas līdz mēneša pēdējai dienai) jebkurā SSRU pārsniedz 1 500 kg katrā 10 dienu laikposmā un pārsniedz 16 % no Dissostichus spp. nozvejas, ko veicis minētais kuģis minētajā SSRU, kuģis pārtrauc zvejot minētajā SSRU līdz sezonas beigām.

(2)  Visi apgabali ārpus Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas un uz ziemeļiem no 70° S.

(3)  Mērķsuga ir Dissostichus mawsoni. Jebkuru nozvejoto Dissostichus eleginoides ieskaita kopējā nozvejas limitā attiecībā uz Dissostichus mawsoni.

(4)  Visi apgabali ārpus Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas un uz dienvidiem no 70° S.

Papildinājums

A DAĻA

Pētniecības bloku 48.6 koordinātas

Pētniecības bloka 48.6_2 koordinātas

| | 54° 00' S 01° 00' E |
| --- | --- |

54° 00' S 01° 00' E

| | 55° 00' S 01° 00' E |
| --- | --- |

55° 00' S 01° 00' E

| | 55° 00' S 02° 00' E |
| --- | --- |

55° 00' S 02° 00' E

| | 55° 30' S 02° 00' E |
| --- | --- |

55° 30' S 02° 00' E

| | 55° 30' S 04° 00' E |
| --- | --- |

55° 30' S 04° 00' E

| | 56° 30' S 04° 00' E |
| --- | --- |

56° 30' S 04° 00' E

| | 56° 30' S 07° 00' E |
| --- | --- |

56° 30' S 07° 00' E

| | 56° 00' S 07° 00' E |
| --- | --- |

56° 00' S 07° 00' E

| | 56° 00' S 08° 00' E |
| --- | --- |

56° 00' S 08° 00' E

| | 54° 00' S 08° 00' E |
| --- | --- |

54° 00' S 08° 00' E

| | 54° 00' S 09° 00' E |
| --- | --- |

54° 00' S 09° 00' E

| | 53° 00' S 09° 00' E |
| --- | --- |

53° 00' S 09° 00' E

| | 53° 00' S 03° 00' E |
| --- | --- |

53° 00' S 03° 00' E

| | 53° 30' S 03° 00' E |
| --- | --- |

53° 30' S 03° 00' E

| | 53° 30' S 02° 00' E |
| --- | --- |

53° 30' S 02° 00' E

| | 54°00'S 02°00'E |
| --- | --- |

54°00'S 02°00'E

Pētniecības bloka 48.6_3 koordinātas

| | 64° 30' S 01° 00' E |
| --- | --- |

64° 30' S 01° 00' E

| | 66° 00' S 01° 00' E |
| --- | --- |

66° 00' S 01° 00' E

| | 66° 00' S 04° 00' E |
| --- | --- |

66° 00' S 04° 00' E

| | 65° 00' S 04° 00' E |
| --- | --- |

65° 00' S 04° 00' E

| | 65° 00' S 07° 00' E |
| --- | --- |

65° 00' S 07° 00' E

| | 64° 30' S 07° 00' E |
| --- | --- |

64° 30' S 07° 00' E

Pētniecības bloka 48.6_4 koordinātas

| | 68° 20' S 10° 00' E |
| --- | --- |

68° 20' S 10° 00' E

| | 68° 20' S 13° 00' E |
| --- | --- |

68° 20' S 13° 00' E

| | 69° 30' S 13° 00' E |
| --- | --- |

69° 30' S 13° 00' E

| | 69° 30' S 10° 00' E |
| --- | --- |

69° 30' S 10° 00' E

| | 69° 45' S 10° 00' E |
| --- | --- |

69° 45' S 10° 00' E

| | 69° 45' S 06° 00' E |
| --- | --- |

69° 45' S 06° 00' E

| | 69° 00' S 06° 00' E |
| --- | --- |

69° 00' S 06° 00' E

| | 69° 00' S 10° 00' E |
| --- | --- |

69° 00' S 10° 00' E

Pētniecības bloka 48.6_5 koordinātas

| | 71° 00' S 15° 00' W |
| --- | --- |

71° 00' S 15° 00' W

| | 71° 00' S 13° 00' W |
| --- | --- |

71° 00' S 13° 00' W

| | 70° 30' S 13° 00' W |
| --- | --- |

70° 30' S 13° 00' W

| | 70° 30' S 11° 00' W |
| --- | --- |

70° 30' S 11° 00' W

| | 70° 30' S 10° 00' W |
| --- | --- |

70° 30' S 10° 00' W

| | 69° 30' S 10° 00' W |
| --- | --- |

69° 30' S 10° 00' W

| | 69° 30' S 09° 00' W |
| --- | --- |

69° 30' S 09° 00' W

| | 70° 00' S 09° 00' W |
| --- | --- |

70° 00' S 09° 00' W

| | 70° 00' S 08° 00' W |
| --- | --- |

70° 00' S 08° 00' W

| | 69° 30' S 08° 00' W |
| --- | --- |

69° 30' S 08° 00' W

| | 69° 30' S 07° 00' W |
| --- | --- |

69° 30' S 07° 00' W

| | 70° 30' S 07° 00' W |
| --- | --- |

70° 30' S 07° 00' W

| | 70° 30' S 10° 00' W |
| --- | --- |

70° 30' S 10° 00' W

| | 71° 00' S 10° 00' W |
| --- | --- |

71° 00' S 10° 00' W

| | 71° 00' S 11° 00' W |
| --- | --- |

71° 00' S 11° 00' W

| | 71° 30' S 11° 00' W |
| --- | --- |

71° 30' S 11° 00' W

| | 71° 30' S 15° 00' W |
| --- | --- |

71° 30' S 15° 00' W

Mazapjoma pētniecisko vienību (SSRU) saraksts

| Reģions | SSRU | Robeža |
| --- | --- | --- |
| 88.1 | A | No 60° S 150° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 65° S, uz rietumiem līdz 150° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
| | B | No 60° S 170° E uz austrumiem līdz 179° E, uz dienvidiem līdz 66° 40′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
| | C | No 60° S 179° E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° W, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S, uz rietumiem līdz 179° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
| | D | No 65° S 150° E uz austrumiem līdz 160° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 150° E, uz ziemeļiem līdz 65° S |
| | E | No 65° S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 68° 30′ S, uz rietumiem līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 65° S |
| | F | No 68° 30′ S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 68° 30′ S |
| | G | No 66° 40′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 70° 50′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S |
| | H | No 70° 50′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S |
| | I | No 70° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 70° S |
| | J | No 73° S pie krasta, pie 170° E, uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 170° E, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S |
| | K | No 73° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 76° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 73° S |
| | L | No 76° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 76° S |
| | M | No 73° S pie krasta, pie 169° 30′ E, uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S |

Reģions

SSRU

Robeža

88.1

A

No 60° S 150° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 65° S, uz rietumiem līdz 150° E, uz ziemeļiem līdz 60° S

B

No 60° S 170° E uz austrumiem līdz 179° E, uz dienvidiem līdz 66° 40′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 60° S

C

No 60° S 179° E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° W, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S, uz rietumiem līdz 179° E, uz ziemeļiem līdz 60° S

D

No 65° S 150° E uz austrumiem līdz 160° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 150° E, uz ziemeļiem līdz 65° S

E

No 65° S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 68° 30′ S, uz rietumiem līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 65° S

F

No 68° 30′ S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 68° 30′ S

G

No 66° 40′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 70° 50′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S

H

No 70° 50′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S

I

No 70° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 70° S

J

No 73° S pie krasta, pie 170° E, uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 170° E, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S

K

No 73° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 76° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 73° S

L

No 76° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 76° S

M

No 73° S pie krasta, pie 169° 30′ E, uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S

B DAĻA

PAZIŅOJUMS PAR NODOMU PIEDALĪTIES EUPHAUSIA SUPERBA ZVEJĀ

Vispārīga informācija

Loceklis: ...

Zvejas sezona: ...

Kuģa vārds: ...

Plānotais nozvejas apjoms (tonnās): ...

Kuģa pārstrādes jauda dienā (tonnas dzīvsvara): ...

Plānotie zvejas apakšapgabali un rajoni

Šo saglabāšanas pasākumu piemēro paziņojumiem par nodomu zvejot krilu 48.1., 48.2., 48.3. un 48.4. apakšapgabalā un 58.4.1. un 58.4.2. rajonā. Par nodomu zvejot krilu citos apakšapgabalos un rajonos jāpaziņo saskaņā ar saglabāšanas pasākumu 21-02.

| Apakšapgabals/rajons | Atzīmēt atbilstīgās ailes |
| --- | --- |
| 48.1 | □ |
| 48.2 | □ |
| 48.3 | □ |
| 48.4 | □ |
| 58.4.1 | □ |
| 58.4.2 | □ |

Apakšapgabals/rajons

Atzīmēt atbilstīgās ailes

48.1

□

48.2

□

48.3

□

48.4

□

58.4.1

□

58.4.2

□

| Zvejas paņēmiens | : | Atzīmēt atbilstīgās ailes
  □ Parasta tralēšana
  □ Nepārtrauktas zvejas sistēma
  □ Zivju sūkņa izmantošana, lai iztukšotu āmi
  □ Cita metode (precizējiet) |
| --- | --- | --- |

Zvejas paņēmiens

:

Atzīmēt atbilstīgās ailes

□ Parasta tralēšana

□ Nepārtrauktas zvejas sistēma

□ Zivju sūkņa izmantošana, lai iztukšotu āmi

□ Cita metode (precizējiet)

Produktu veidi un metodes krila nozveju dzīvsvara tiešai aplēšanai

| Produkta veids | Metode krila nozveju dzīvsvara tiešai aplēšanai, ja nepieciešams (skatīt 21-03/B pielikumu) (1) |
| --- | --- |
| Veseli saldēti | |
| Vārīti | |
| Milti | |
| Eļļa | |
| Cits produkts (precizējiet) | |

Produkta veids

Metode krila nozveju dzīvsvara tiešai aplēšanai, ja nepieciešams (skatīt 21-03/B pielikumu) (1)

Veseli saldēti

Vārīti

Milti

Eļļa

Cits produkts (precizējiet)

Zvejas rīka konfigurācija

| Zvejas rīka izmēri | 1. zvejas rīks | 2. zvejas rīks | Cits zvejas rīks (rīki) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zvejas rīka atvērums | | | |
| Maksimālais vertikālais atvērums (m) | | | |
| Maksimālais horizontālais atvērums (m) | | | |
| Zvejas rīka atvēruma perimetrs (2) (m) | | | |
| Atvēruma laukums (m2) | | | |
| Plātnes vidējais linuma acs izmērs (4) (mm) | Ārējais (3) | Iekšējais (3) | Ārējais (3) | Iekšējais (3) | Ārējais (3) | Iekšējais (3) |
| 1. plātne | | | | | | |
| 2. plātne | | | | | | |
| 3. plātne | | | | | | |
| ... | | | | | | |
| Pēdējā plātne (āmis) | | | | | | |

Zvejas rīka izmēri

1. zvejas rīks

2. zvejas rīks

Cits zvejas rīks (rīki)

Zvejas rīka atvērums

Maksimālais vertikālais atvērums (m)

Maksimālais horizontālais atvērums (m)

Zvejas rīka atvēruma perimetrs (2) (m)

Atvēruma laukums (m2)

Plātnes vidējais linuma acs izmērs (4) (mm)

Ārējais (3)

Iekšējais (3)

Ārējais (3)

Iekšējais (3)

Ārējais (3)

Iekšējais (3)

1. plātne

2. plātne

3. plātne

...

Pēdējā plātne (āmis)

Zvejas rīka diagramma(-s): ...

Attiecībā uz katru izmantoto zvejas rīku vai jebkurām izmaiņām zvejas rīka konfigurācijā norādīt attiecīgo zvejas rīka diagrammu (ja pieejama) CCAMLR zvejas rīku bibliotēkā (www.ccamlr.org/node/74407) vai iesniegt detalizētu diagrammu un aprakstu nākamajai Ekosistēmu monitoringa un pārvaldības darba grupas (WG-EMM) sanāksmei. Zvejas rīka diagrammā(-s) jānorāda šādi parametri.

| 1. | Katras traļa plātnes garums un platums (pietiekami detalizēti, lai varētu aprēķināt katras plātnes leņķi attiecībā pret ūdens plūsmu). |
| --- | --- |

1.

Katras traļa plātnes garums un platums (pietiekami detalizēti, lai varētu aprēķināt katras plātnes leņķi attiecībā pret ūdens plūsmu).

| 2. | Linuma acs izmērs (nostieptas linuma acs iekšējais izmērs saskaņā ar saglabāšanas pasākumā 22-01 noteikto procedūru), forma (piemēram, rombveida) un materiāls (piemēram, polipropilēns). |
| --- | --- |

2.

Linuma acs izmērs (nostieptas linuma acs iekšējais izmērs saskaņā ar saglabāšanas pasākumā 22-01 noteikto procedūru), forma (piemēram, rombveida) un materiāls (piemēram, polipropilēns).

| 3. | Linuma acs konstrukcija (piemēram, mezglota, kausēta). |
| --- | --- |

3.

Linuma acs konstrukcija (piemēram, mezglota, kausēta).

| 4. | Detalizēta informācija par sloksnēm, ko izmanto tralī (uzbūve, novietojums uz plātnēm, norādīt “nav”, ja sloksnes neizmanto); sloksnes neļauj krilam samudžināt linuma acis vai izbēgt. |
| --- | --- |

4.

Detalizēta informācija par sloksnēm, ko izmanto tralī (uzbūve, novietojums uz plātnēm, norādīt “nav”, ja sloksnes neizmanto); sloksnes neļauj krilam samudžināt linuma acis vai izbēgt.

Ierīce, kas nodrošina jūras zīdītāju izkļūšanu

Ierīces diagramma(-s): ...

Attiecībā uz katru izmantoto ierīci vai jebkurām izmaiņām ierīces konfigurācijā norādīt attiecīgo diagrammu (ja pieejama) CCAMLR zvejas rīku bibliotēkā (www.ccamlr.org/node/74407) vai iesniegt detalizētu diagrammu un aprakstu nākamajai WG-EMM sanāksmei.

Akustisko datu vākšana

Sniedziet informāciju par eholotēm un hidrolokatoriem, ko izmanto kuģis

| Veids (piemēram, eholote, hidrolokators) | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Ražotājs | | | |
| Modelis | | | |
| Devēja frekvences (kHz) | | | |

Veids (piemēram, eholote, hidrolokators)

Ražotājs

Modelis

Devēja frekvences (kHz)

Akustisko datu vākšana (detalizēts apraksts): ...

Norādīt, kādi pasākumi tiks veikti, lai savāktu akustiskos datus nolūkā iegūt informāciju par Euphausia superba un citu pelaģisko sugu, piemēram, lukturzivju un salpu, izplatību un daudzumu (SC-CAMLR-XXX, 2.10. punkts).

NORĀDĪJUMI KRILA NOZVEJU DZĪVSVARA APLĒŠANAI

| Metode | Formula (kg) | Parametrs |
| --- | --- | --- |
| Apraksts | Veids | Aplēšanas metode | Vienība |
| Glabāšanas tvertnes tilpums | W*L*H*ρ*1 000 | W = tvertnes platums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| L = tvertnes garums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā | Mainīgs | Tilpuma pārrēķināšana masā | kg/l |
| H = krila slāņa dziļums tvertnē | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | m |
| Caurplūdes mērītājs (5) | V*Fkrill*ρ | V = krila un ūdens kopējais tilpums | Iemetienam (5)-raksturīgs | Tiešs novērojums | litrs |
| Fkrill = krila frakcija paraugā | Iemetienam (5)-raksturīgs | Ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekcija | — |
| ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā | Mainīgs | Tilpuma pārrēķināšana masā | kg/l |
| Caurplūdes mērītājs (6) | (V*ρ)–M | V = krila pastas tilpums | Iemetienam (5)-raksturīgs | Tiešs novērojums | litrs |
| M = procesā pievienotais ūdens daudzums, kas pārrēķināts masā | Iemetienam (5)-raksturīgs | Tiešs novērojums | kg |
| ρ = krila pastas blīvums | Mainīgs | Tiešs novērojums | kg/l |
| Caurplūdes svari | M*(1–F) | M = krila un ūdens kopējā masa | Iemetienam (6)-raksturīgs | Tiešs novērojums | kg |
| F = ūdens frakcija paraugā | Mainīgs | Ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekcija | — |
| Bloku paliktnis | (M–Mtray)*N | Mtray = tukša paliktņa masa | Konstants | Tiešs novērojums pirms zvejas | kg |
| M = krila un paliktņa (vidējā) kopējā masa | Mainīgs | Tiešs novērojums pirms sasaldēšanas (ūdens notecināts) | kg |
| N = paliktņu skaits | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | — |
| Miltu masas pārrēķins | Mmeal*MCF | Mmeal = saražoto miltu masa | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | kg |
| MCF = miltu pārrēķina koeficients | Mainīgs | Miltu masas pārrēķināšana nepārstrādāta krila masā | — |
| Āmja tilpums | W*H*L*ρ*π/4*1 000 | W = āmja platums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| H = āmja augstums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā | Mainīgs | Tilpuma pārrēķināšana masā | kg/l |
| L = āmja garums | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | m |
| Cita metode | precizējiet | | | | |

Metode

Formula (kg)

Parametrs

Apraksts

Veids

Aplēšanas metode

Vienība

Glabāšanas tvertnes tilpums

W*L*H*ρ*1 000

W = tvertnes platums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

L = tvertnes garums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā

Mainīgs

Tilpuma pārrēķināšana masā

kg/l

H = krila slāņa dziļums tvertnē

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

m

Caurplūdes mērītājs (5)

V*Fkrill*ρ

V = krila un ūdens kopējais tilpums

Iemetienam (5)-raksturīgs

Tiešs novērojums

litrs

Fkrill = krila frakcija paraugā

Iemetienam (5)-raksturīgs

Ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekcija

—

ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā

Mainīgs

Tilpuma pārrēķināšana masā

kg/l

Caurplūdes mērītājs (6)

(V*ρ)–M

V = krila pastas tilpums

Iemetienam (5)-raksturīgs

Tiešs novērojums

litrs

M = procesā pievienotais ūdens daudzums, kas pārrēķināts masā

Iemetienam (5)-raksturīgs

Tiešs novērojums

kg

ρ = krila pastas blīvums

Mainīgs

Tiešs novērojums

kg/l

Caurplūdes svari

M*(1–F)

M = krila un ūdens kopējā masa

Iemetienam (6)-raksturīgs

Tiešs novērojums

kg

F = ūdens frakcija paraugā

Mainīgs

Ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekcija

—

Bloku paliktnis

(M–Mtray)*N

Mtray = tukša paliktņa masa

Konstants

Tiešs novērojums pirms zvejas

kg

M = krila un paliktņa (vidējā) kopējā masa

Mainīgs

Tiešs novērojums pirms sasaldēšanas (ūdens notecināts)

kg

N = paliktņu skaits

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

—

Miltu masas pārrēķins

Mmeal*MCF

Mmeal = saražoto miltu masa

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

kg

MCF = miltu pārrēķina koeficients

Mainīgs

Miltu masas pārrēķināšana nepārstrādāta krila masā

—

Āmja tilpums

W*H*L*ρ*π/4*1 000

W = āmja platums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

H = āmja augstums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā

Mainīgs

Tilpuma pārrēķināšana masā

kg/l

L = āmja garums

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

m

Cita metode

precizējiet

Novērošanas pasākumi un to biežums

| Glabāšanas tvertnes tilpums |
| --- |
| Zvejas sākumā | Izmērīt glabāšanas tvertnes platumu un garumu (ja tvertne nav četrstūraina, var būt nepieciešami papildu mērījumi; precizitāte ± 0,05 m). |
| Katru mēnesi (7) | Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no glabāšanas tvertnes. |
| Katrā iemetienā | Izmērīt krila slāņa dziļumu tvertnē (ja starp iemetieniem krilu glabā tvertnē, noteikt dziļuma starpību; precizitāte ± 0,1 m), |
| aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
| Caurplūdes mērītājs (7) |
| Pirms zvejas | Pārliecināties, ka caurplūdes mērītājs mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes). |
| Biežāk nekā reizi mēnesī (7) | Tilpumu pārrēķināt masā (ρ), pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no caurplūdes mērītāja. |
| Katrā iemetienā (8) | Ņemt paraugu no caurplūdes mērītāja un: |
| izmērīt krila un ūdens kopējo tilpumu (piemēram, 10 litri), |
| pamatojoties uz notecināta krila tilpumu, veikt ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekciju, |
| aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
| Caurplūdes mērītājs (8) |
| Pirms zvejas | Nodrošināt, ka abi caurplūdes mērītāji (viens krila produktam un otrs pievienotajam ūdens daudzumam) ir kalibrēti (proti, rāda vienu un to pašu, tiek nolasīti pareizi). |
| Katru nedēļu (7) | Aprēķināt krila produkta blīvumu (ρ) (samalta krila pasta), nosakot krila produkta masu zināmā tilpumā (piemēram, 10 litri), kas paņemts no attiecīgā caurplūdes mērītāja. |
| Katrā iemetienā (8) | Nolasīt abus caurplūdes mērītājus un aprēķināt krila produkta (samalta krila pasta) un pievienotā ūdens kopējo tilpumu; tiek pieņemts, ka ūdens blīvums ir 1 kg/l, |
| aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
| Caurplūdes svari |
| Pirms zvejas | Pārliecināties, ka caurplūdes svari mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes). |
| Katrā iemetienā (8) | Ņemt paraugu no caurplūdes svariem un: |
| noteikt krila un ūdens kopējo masu, |
| pamatojoties uz notecināta krila masu, veikt ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekciju, |
| aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
| Bloku paliktnis |
| Pirms zvejas | Noteikt paliktņa masu (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, noteikt katra veida paliktņu masu; precizitāte ± 0,1 kg). |
| Katrā iemetienā | Noteikt krila un paliktņa kopējo masu (precizitāte ± 0,1 kg), |
| saskaitīt izmantotos paliktņus (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, saskaitīt katra veida paliktņus), |
| aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
| Miltu masas pārrēķins |
| Katru mēnesi (7) | Miltu masu pārrēķināt nepārstrādāta krila masā, pieņemot, ka pārstrādā 1 000 –5 000 kg krila (notecināta krila masa). |
| Katrā iemetienā | Noteikt saražoto miltu masu, |
| aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
| Āmja tilpums |
| Zvejas sākumā | Izmērīt āmja platumu un augstumu (precizitāte ± 0,1 m). |
| Katru mēnesi (7) | Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no āmja. |
| Katrā iemetienā | Izmērīt krilu saturoša āmja garumu (precizitāte ± 0,1 m), |
| aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |

Glabāšanas tvertnes tilpums

Zvejas sākumā

Izmērīt glabāšanas tvertnes platumu un garumu (ja tvertne nav četrstūraina, var būt nepieciešami papildu mērījumi; precizitāte ± 0,05 m).

Katru mēnesi (7)

Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no glabāšanas tvertnes.

Katrā iemetienā

Izmērīt krila slāņa dziļumu tvertnē (ja starp iemetieniem krilu glabā tvertnē, noteikt dziļuma starpību; precizitāte ± 0,1 m),

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Caurplūdes mērītājs (7)

Pirms zvejas

Pārliecināties, ka caurplūdes mērītājs mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes).

Biežāk nekā reizi mēnesī (7)

Tilpumu pārrēķināt masā (ρ), pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no caurplūdes mērītāja.

Katrā iemetienā (8)

Ņemt paraugu no caurplūdes mērītāja un:

izmērīt krila un ūdens kopējo tilpumu (piemēram, 10 litri),

pamatojoties uz notecināta krila tilpumu, veikt ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekciju,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Caurplūdes mērītājs (8)

Pirms zvejas

Nodrošināt, ka abi caurplūdes mērītāji (viens krila produktam un otrs pievienotajam ūdens daudzumam) ir kalibrēti (proti, rāda vienu un to pašu, tiek nolasīti pareizi).

Katru nedēļu (7)

Aprēķināt krila produkta blīvumu (ρ) (samalta krila pasta), nosakot krila produkta masu zināmā tilpumā (piemēram, 10 litri), kas paņemts no attiecīgā caurplūdes mērītāja.

Katrā iemetienā (8)

Nolasīt abus caurplūdes mērītājus un aprēķināt krila produkta (samalta krila pasta) un pievienotā ūdens kopējo tilpumu; tiek pieņemts, ka ūdens blīvums ir 1 kg/l,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Caurplūdes svari

Pirms zvejas

Pārliecināties, ka caurplūdes svari mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes).

Katrā iemetienā (8)

Ņemt paraugu no caurplūdes svariem un:

noteikt krila un ūdens kopējo masu,

pamatojoties uz notecināta krila masu, veikt ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekciju,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Bloku paliktnis

Pirms zvejas

Noteikt paliktņa masu (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, noteikt katra veida paliktņu masu; precizitāte ± 0,1 kg).

Katrā iemetienā

Noteikt krila un paliktņa kopējo masu (precizitāte ± 0,1 kg),

saskaitīt izmantotos paliktņus (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, saskaitīt katra veida paliktņus),

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Miltu masas pārrēķins

Katru mēnesi (7)

Miltu masu pārrēķināt nepārstrādāta krila masā, pieņemot, ka pārstrādā 1 000 –5 000 kg krila (notecināta krila masa).

Katrā iemetienā

Noteikt saražoto miltu masu,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Āmja tilpums

Zvejas sākumā

Izmērīt āmja platumu un augstumu (precizitāte ± 0,1 m).

Katru mēnesi (7)

Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no āmja.

Katrā iemetienā

Izmērīt krilu saturoša āmja garumu (precizitāte ± 0,1 m),

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

---

(1)  Ja 21-03/B pielikumā metode nav minēta, sīki aprakstiet to.

(2)  Paredzams darba apstākļos.

(3)  Ārējā linuma acs izmērs un iekšējā linuma acs izmērs, ja izmanto papildu linumu.

(4)  Nostieptas linuma acs iekšējais izmērs saskaņā ar saglabāšanas pasākumā 22-01 noteikto procedūru.

(5)  Atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai integrēts lielums par sešu stundu periodu, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.

(6)  Atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai divu stundu periods, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.

(7)  Jauns periods sākas, kad kuģis pārvietojas uz citu apakšapgabalu vai rajonu.

(8)  Atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai integrēts lielums par sešu stundu periodu, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.

---

VIII PIELIKUMS

IOTC KOMPETENCES APGABALS

1.

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Kapacitāte (bruto tilpība) |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 22 | 61 364 |
| Francija | 27 | 45 383 |
| Portugāle | 5 | 1 627 |
| Itālija | 1 | 2 137 |
| Savienība | 55 | 110 511 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Kapacitāte (bruto tilpība)

Spānija

22

61 364

Francija

27

45 383

Portugāle

5

1 627

Itālija

1

2 137

Savienība

55

110 511

2.

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Kapacitāte (bruto tilpība) |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 27 | 11 590 |
| Francija | 41 (1) | 7 882 |
| Portugāle | 15 | 6 925 |
| Apvienotā Karaliste | 4 | 1 400 |
| Savienība | 87 | 27 797 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Kapacitāte (bruto tilpība)

Spānija

27

11 590

Francija

41 (1)

7 882

Portugāle

15

6 925

Apvienotā Karaliste

4

1 400

Savienība

87

27 797

3.

Šā pielikuma 1. punktā minētajiem kuģiem IOTC kompetences apgabalā ir atļauts zvejot arī zobenzivis un garspuru tunzivis.

4.

Šā pielikuma 2. punktā minētajiem kuģiem IOTC kompetences apgabalā ir atļauts zvejot arī tropiskās tunzivis.

---

(1)  Šis skaits neietver Majotā reģistrētos kuģus. To nākotnē var palielināt saskaņā ar Majotas flotes attīstības plānu.

1

---

IX PIELIKUMS

WCPFC KONVENCIJAS APGABALS

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S atļauts zvejot zobenzivis.

| Spānija | 14 |
| --- | --- |
| Savienība | 14 |

Spānija

14

Savienība

14

Maksimālais Savienības kuģu zvejai ar riņķvadu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S atļauts zvejot tropiskās tunzivis.

| Spānija | 4 |
| --- | --- |
| Savienība | 4 |

Spānija

4

Savienība

4

---