# Eiropas Savienības L 108/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 108 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 6. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 108

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 6. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/492 (2020. gada 1. aprīlis), ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/492 (2020. gada 1. aprīlis), ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 6.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/492

(2020. gada 1. aprīlis),

ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija 2019. gada 21. februārī saskaņā ar pamatregulas 5. pantu ierosināja antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Ēģiptes (abas kopā “attiecīgās valstis”) izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu (“SŠA”) importu Savienībā. Paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija 2019. gada 21. februārī saskaņā ar pamatregulas 5. pantu ierosināja antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Ēģiptes (abas kopā “attiecīgās valstis”) izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu (“SŠA”) importu Savienībā. Paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Pēc sūdzības, ko 2019. gada 8. janvārī bija iesniedzis Tech-Fab Europe (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no SŠA ražošanas apjoma Savienībā, Komisija sāka izmeklēšanu. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc sūdzības, ko 2019. gada 8. janvārī bija iesniedzis Tech-Fab Europe (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no SŠA ražošanas apjoma Savienībā, Komisija sāka izmeklēšanu. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

Tech-Fab Europe

| (3) | Komisija 2019. gada 16. maijā sāka atsevišķu antisubsidēšanas izmeklēšanu, kas attiecas uz ĶTR un Ēģiptes izcelsmes SŠA importu Savienībā, un sāka atsevišķu izmeklēšanu. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2019. gada 16. maijā sāka atsevišķu antisubsidēšanas izmeklēšanu, kas attiecas uz ĶTR un Ēģiptes izcelsmes SŠA importu Savienībā, un sāka atsevišķu izmeklēšanu. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (3).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

1.2.   Importa reģistrācija

Importa reģistrācija

| (4) | Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 31. jūlijā iesniedza pieprasījumu reģistrēt attiecīgo valstu izcelsmes SŠA importu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pēc izmeklēšanas perioda SŠA imports ir būtiski pieaudzis un Savienībā ir izveidojušies krājumi apjomā, kas draud mazināt potenciālo antidempinga pasākumu korektīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 31. jūlijā iesniedza pieprasījumu reģistrēt attiecīgo valstu izcelsmes SŠA importu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pēc izmeklēšanas perioda SŠA imports ir būtiski pieaudzis un Savienībā ir izveidojušies krājumi apjomā, kas draud mazināt potenciālo antidempinga pasākumu korektīvo ietekmi.

| (5) | Pret reģistrācijas pieprasījumu iebilda viens ražotājs eksportētājs, viens lietotājs un Ķīnas Vieglās rūpniecības un amatniecības izstrādājumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCLA”). Šīs personas apgalvoja, ka pieprasījumā nav norādīti pietiekami pierādījumi, kā to paredz pamatregulas 14. panta 5. punkts. Tās apgalvoja arī, ka ĶTR un Ēģiptes importa dati būtu jāanalizē atsevišķi un ka nekādā gadījumā attiecīgais imports nevarētu būtiski mazināt galīgā antidempinga maksājuma korektīvo ietekmi, jo importa vidējā vienības cena no 2018. gada līdz 2019. gadam bija pieaugusi. |
| --- | --- |

(5)

Pret reģistrācijas pieprasījumu iebilda viens ražotājs eksportētājs, viens lietotājs un Ķīnas Vieglās rūpniecības un amatniecības izstrādājumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCLA”). Šīs personas apgalvoja, ka pieprasījumā nav norādīti pietiekami pierādījumi, kā to paredz pamatregulas 14. panta 5. punkts. Tās apgalvoja arī, ka ĶTR un Ēģiptes importa dati būtu jāanalizē atsevišķi un ka nekādā gadījumā attiecīgais imports nevarētu būtiski mazināt galīgā antidempinga maksājuma korektīvo ietekmi, jo importa vidējā vienības cena no 2018. gada līdz 2019. gadam bija pieaugusi.

CCCLA

| (6) | Kā paskaidrots 48. un 50. apsvērumā, Komisija šajā lietā nolēma nenoteikt pagaidu pasākumus. Tādēļ reģistrācijas pieprasījums kļuva nevajadzīgs un tā turpmāka analīze kopā ar 5. apsvērumā apkopoto piezīmju analīzi kļuva lieka. |
| --- | --- |

(6)

Kā paskaidrots 48. un 50. apsvērumā, Komisija šajā lietā nolēma nenoteikt pagaidu pasākumus. Tādēļ reģistrācijas pieprasījums kļuva nevajadzīgs un tā turpmāka analīze kopā ar 5. apsvērumā apkopoto piezīmju analīzi kļuva lieka.

1.3.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, lai tās varētu piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas un Ēģiptes iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, lai tās varētu piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas un Ēģiptes iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

| (8) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(8)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

| (9) | Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd. lūdza lietā iesaistīties uzklausīšanas amatpersonu. Uzklausīšana notika 2019. gada 28. oktobrī. Uzklausīšanas darba kārtībā bija ierosinātā pamatregulas 18. panta piemērošana minētajam uzņēmumam. Komisija analizēja izteiktos argumentus un atbildēja uz tiem galīgajā izpaustajā informācijā. Uzklausīšanas amatpersona neieteica nekādas konkrētas turpmākas darbības. |
| --- | --- |

(9)

Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd. lūdza lietā iesaistīties uzklausīšanas amatpersonu. Uzklausīšana notika 2019. gada 28. oktobrī. Uzklausīšanas darba kārtībā bija ierosinātā pamatregulas 18. panta piemērošana minētajam uzņēmumam. Komisija analizēja izteiktos argumentus un atbildēja uz tiem galīgajā izpaustajā informācijā. Uzklausīšanas amatpersona neieteica nekādas konkrētas turpmākas darbības.

Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd.

| (10) | Kā norādīts 48. apsvērumā, Komisija izmeklēšanas gaitā skaidroja ražojuma tvērumu un ieinteresētajām personām, uz kurām attiecās skaidrojums vai kuras varētu nebūt bijušas atsaukušās, jo varētu būt uzskatījušas, ka uz tām procedūra neattiecas, deva iespēju noteiktā termiņā atsaukties un pieprasīt anketu. Neviena cita persona neatsaucās. |
| --- | --- |

(10)

Kā norādīts 48. apsvērumā, Komisija izmeklēšanas gaitā skaidroja ražojuma tvērumu un ieinteresētajām personām, uz kurām attiecās skaidrojums vai kuras varētu nebūt bijušas atsaukušās, jo varētu būt uzskatījušas, ka uz tām procedūra neattiecas, deva iespēju noteiktā termiņā atsaukties un pieprasīt anketu. Neviena cita persona neatsaucās.

1.4.   Atlase

Atlase

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.4.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (12) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ir norādījusi, ka ir nolēmusi, izmantojot atlasi, ierobežot izmeklēšanu līdz samērīgam skaitam Savienības ražotāju. Tā ir piebildusi, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi, pamatojoties uz paziņoto līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu Savienībā periodā no 2017. gada oktobra līdz 2018. gada septembrim, ņemot vērā arī ģeogrāfisko izkliedi. Izlasē bija iekļauti trīs Savienības ražotāji, kas saražo vairāk nekā 40 % no lēstā kopējā SŠA ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. |
| --- | --- |

(12)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ir norādījusi, ka ir nolēmusi, izmantojot atlasi, ierobežot izmeklēšanu līdz samērīgam skaitam Savienības ražotāju. Tā ir piebildusi, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi, pamatojoties uz paziņoto līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu Savienībā periodā no 2017. gada oktobra līdz 2018. gada septembrim, ņemot vērā arī ģeogrāfisko izkliedi. Izlasē bija iekļauti trīs Savienības ražotāji, kas saražo vairāk nekā 40 % no lēstā kopējā SŠA ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi.

| (13) | Piezīmes iesniedza tikai viens Savienības ražotājs, ierosinot izlasē iekļaut ceturto uzņēmumu, lai palielinātu ģeogrāfisko reprezentativitāti, aptverto ražošanas apjomu un ražojuma veidus. |
| --- | --- |

(13)

Piezīmes iesniedza tikai viens Savienības ražotājs, ierosinot izlasē iekļaut ceturto uzņēmumu, lai palielinātu ģeogrāfisko reprezentativitāti, aptverto ražošanas apjomu un ražojuma veidus.

| (14) | Cenšoties ar izlasi aptvert maksimāli lielu reprezentatīvo ražošanas apjomu, Komisija nolēma paplašināt izlasi līdz četriem uzņēmumiem. Galīgajā izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms veidoja vairāk nekā 40 % no Savienības kopējā lēstā SŠA ražošanas apjoma. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(14)

Cenšoties ar izlasi aptvert maksimāli lielu reprezentatīvo ražošanas apjomu, Komisija nolēma paplašināt izlasi līdz četriem uzņēmumiem. Galīgajā izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms veidoja vairāk nekā 40 % no Savienības kopējā lēstā SŠA ražošanas apjoma. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

1.4.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (15) | Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(15)

Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (16) | Tikai viens nesaistīts importētājs (Euroresins UK Ltd.) sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(16)

Tikai viens nesaistīts importētājs (Euroresins UK Ltd.) sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

Euroresins UK Ltd.

1.4.3.   Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

| (17) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā (ja tādi būtu), un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(17)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā (ja tādi būtu), un/vai ar tiem sazināties.

| (18) | Prasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita deviņi ražotāji eksportētāji vai to grupas Ķīnas Tautas Republikā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt, izveidoja izlasi no divām ražotāju eksportētāju grupām. Izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas pārstāvēja 79 % no paziņotā SŠA eksporta no ĶTR uz Savienību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(18)

Prasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita deviņi ražotāji eksportētāji vai to grupas Ķīnas Tautas Republikā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt, izveidoja izlasi no divām ražotāju eksportētāju grupām. Izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas pārstāvēja 79 % no paziņotā SŠA eksporta no ĶTR uz Savienību izmeklēšanas periodā.

| (19) | Ražotāju eksportētāju un ražotāju eksportētāju grupu izlasē ietilpst:






  — | China National Building Materials Group (“
  CNBM grupa”), kurā ietilpst:






  — | Jushi Group Co. Ltd (“
  Jushi
  ”), |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Ražotāju eksportētāju un ražotāju eksportētāju grupu izlasē ietilpst:

—

China National Building Materials Group (“
  CNBM grupa”), kurā ietilpst:

China National Building Materials Group

CNBM

—

Jushi Group Co. Ltd (“
  Jushi
  ”),

Jushi Group Co. Ltd

Jushi

| — | Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd (“
  Hengshi
  ”), |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd (“
  Hengshi
  ”),

Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd

Hengshi

| — | Taishan Fiberglass Inc (“
  Taishan
  ”), |
| --- | --- |

—

Taishan Fiberglass Inc (“
  Taishan
  ”),

Taishan Fiberglass Inc

Taishan

| — | Yuntianhua Group (“
  Yuntianhua grupa”), kurā ietilpst:






  — | PGTEX China Co. Ltd (“
  PGTEX
  ”), |
| --- | --- | --- |

—

Yuntianhua Group (“
  Yuntianhua grupa”), kurā ietilpst:

Yuntianhua Group

Yuntianhua

—

PGTEX China Co. Ltd (“
  PGTEX
  ”),

PGTEX China Co. Ltd

PGTEX

| — | Chongqing Tenways Material Corp. (“
  CTM
  ”). |
| --- | --- |

—

Chongqing Tenways Material Corp. (“
  CTM
  ”).

Chongqing Tenways Material Corp

CTM

| (20) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu.

| (21) | Piezīmes par izlases veidošanu tika saņemtas no viena izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja, viena izlasē iekļauta ražotāja eksportētāja un CCCLA. |
| --- | --- |

(21)

Piezīmes par izlases veidošanu tika saņemtas no viena izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja, viena izlasē iekļauta ražotāja eksportētāja un CCCLA.

CCCLA

| (22) | Izlasē neiekļautais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka abām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām ir vertikāli integrēts ražošanas process, kas atšķiras no uzņēmuma paša ražošanas procesa (kas nav integrēts), un tādēļ uzskatīja, ka izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas nav reprezentatīvas attiecībā uz tā situāciju. Arī CCCLA apgalvoja, ka abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ir vertikāli integrētas un tādēļ izlase nav reprezentatīva attiecībā uz Ķīnas stikla šķiedras audumu nozari, kurā ietilpst arī neintegrēti ražotāji. |
| --- | --- |

(22)

Izlasē neiekļautais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka abām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām ir vertikāli integrēts ražošanas process, kas atšķiras no uzņēmuma paša ražošanas procesa (kas nav integrēts), un tādēļ uzskatīja, ka izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas nav reprezentatīvas attiecībā uz tā situāciju. Arī CCCLA apgalvoja, ka abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ir vertikāli integrētas un tādēļ izlase nav reprezentatīva attiecībā uz Ķīnas stikla šķiedras audumu nozari, kurā ietilpst arī neintegrēti ražotāji.

CCCLA

| (23) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu izlasi veido, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjomu, ko var saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Kā norādīts 18. apsvērumā, izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas pārstāvēja 79 % no paziņotā eksporta no ĶTR uz Savienību izmeklēšanas periodā, un tā tika uzskatīta par reprezentatīvu. Katrā ziņā abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ietvēra gan vertikāli integrētus, gan neintegrētus subjektus, un Komisijas analīzē šis elements ir pienācīgi ņemts vērā. Faktiski lielāko daļu eksporta uz ES veikuši neintegrēti subjekti. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu izlasi veido, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjomu, ko var saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Kā norādīts 18. apsvērumā, izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas pārstāvēja 79 % no paziņotā eksporta no ĶTR uz Savienību izmeklēšanas periodā, un tā tika uzskatīta par reprezentatīvu. Katrā ziņā abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ietvēra gan vertikāli integrētus, gan neintegrētus subjektus, un Komisijas analīzē šis elements ir pienācīgi ņemts vērā. Faktiski lielāko daļu eksporta uz ES veikuši neintegrēti subjekti. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (24) | Turklāt visiem izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija iespēja pieprasīt, lai tiktu veikta atsevišķa pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Kā norādīts 39. apsvērumā, neviens ražotājs eksportētājs nepieprasīja atsevišķu pārbaudi. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt visiem izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija iespēja pieprasīt, lai tiktu veikta atsevišķa pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Kā norādīts 39. apsvērumā, neviens ražotājs eksportētājs nepieprasīja atsevišķu pārbaudi.

| (25) | CCCLA apgalvoja arī, ka tikai divu ražotāju eksportētāju grupu atlasīšana var būtiski ietekmēt izmeklēšanas iznākumu pamatregulas 17. panta 4. punkta nozīmē gadījumā, ja viena no atlasītajām grupām vairs nesadarbotos vai nolemtu izstāties no izmeklēšanas. |
| --- | --- |

(25)

CCCLA apgalvoja arī, ka tikai divu ražotāju eksportētāju grupu atlasīšana var būtiski ietekmēt izmeklēšanas iznākumu pamatregulas 17. panta 4. punkta nozīmē gadījumā, ja viena no atlasītajām grupām vairs nesadarbotos vai nolemtu izstāties no izmeklēšanas.

CCCLA

| (26) | CCCLA apgalvoja, ka šādā scenārijā maksājuma likme, ja tāds būtu, izlasē neiekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pamatotos uz atlikušajai izlasē iekļautajai grupai noteikto maksājumu, taču šāda izlase vairs nebūtu reprezentatīva. Tādēļ CCCLA lūdza Komisiju paplašināt izlasi, iekļaujot tajā vēl vienu ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(26)

CCCLA apgalvoja, ka šādā scenārijā maksājuma likme, ja tāds būtu, izlasē neiekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pamatotos uz atlikušajai izlasē iekļautajai grupai noteikto maksājumu, taču šāda izlase vairs nebūtu reprezentatīva. Tādēļ CCCLA lūdza Komisiju paplašināt izlasi, iekļaujot tajā vēl vienu ražotāju eksportētāju.

CCCLA

CCCLA

| (27) | Kā norādīts 19. apsvērumā, izlasē iekļautajās ražotāju eksportētāju grupās ietilpa pieci subjekti, kas bija ražotāji eksportētāji. Turklāt, kā norādīts 18. apsvērumā, izlase aptvēra 79 % no paziņotā eksporta no ĶTR uz Savienību izmeklēšanas laikposmā un tika uzskatīta par reprezentatīvu. Tādēļ Komisija nolēma nepaplašināt izlasi, jo tas būtu tai liedzis izmeklēšanai atvēlētajā termiņā izmeklēt visus subjektus. Tomēr, kā norādīts 24. apsvērumā, izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, bija iespēja pieprasīt, lai tiktu veikta atsevišķa pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, taču neviens ražotājs eksportētājs atsevišķu pārbaudi nepieprasīja. |
| --- | --- |

(27)

Kā norādīts 19. apsvērumā, izlasē iekļautajās ražotāju eksportētāju grupās ietilpa pieci subjekti, kas bija ražotāji eksportētāji. Turklāt, kā norādīts 18. apsvērumā, izlase aptvēra 79 % no paziņotā eksporta no ĶTR uz Savienību izmeklēšanas laikposmā un tika uzskatīta par reprezentatīvu. Tādēļ Komisija nolēma nepaplašināt izlasi, jo tas būtu tai liedzis izmeklēšanai atvēlētajā termiņā izmeklēt visus subjektus. Tomēr, kā norādīts 24. apsvērumā, izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, bija iespēja pieprasīt, lai tiktu veikta atsevišķa pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, taču neviens ražotājs eksportētājs atsevišķu pārbaudi nepieprasīja.

| (28) | Attiecībā uz CNBM grupu tiek norādīts – lai gan Jushi un Hengshi neapstrīdēja faktu, ka ir saistīti uzņēmumi, tomēr apgalvoja, ka nav saistīti ar Taishan. Jushi apgalvoja, ka Komisija nevar mehāniski izmantot Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris) (4) (“Muitas kodeksa īstenošanas akts”) 127. panta 1. punkta d) vai f) apakšpunktu, lai uzskatītu Hengshi, Jushi un Taishan par vienu subjektu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Jushi atsaucās uz PTO ekspertu grupas nolēmumu lietā Korea – Certain Paper (5) un dokumentu Guidelines for related transactions of listed companies of Shanghai Stock Exchange. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz CNBM grupu tiek norādīts – lai gan Jushi un Hengshi neapstrīdēja faktu, ka ir saistīti uzņēmumi, tomēr apgalvoja, ka nav saistīti ar Taishan. Jushi apgalvoja, ka Komisija nevar mehāniski izmantot Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris) (4) (“Muitas kodeksa īstenošanas akts”) 127. panta 1. punkta d) vai f) apakšpunktu, lai uzskatītu Hengshi, Jushi un Taishan par vienu subjektu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Jushi atsaucās uz PTO ekspertu grupas nolēmumu lietā Korea – Certain Paper (5) un dokumentu Guidelines for related transactions of listed companies of Shanghai Stock Exchange.

CNBM

Jushi

Hengshi

Taishan

Jushi

4

Hengshi

Jushi

Taishan

Jushi

Korea – Certain Paper

5

Guidelines for related transactions of listed companies of Shanghai Stock Exchange

| (29) | Taishan apstrīdēja arī faktu, ka ir saistīts ar Jushi un Hengshi, argumentējot, ka i) tiem tieši nepieder citam cita kapitāla daļas, ii) tiem nav kopīgu tiešu kapitāla daļu, iii) tiem ir atšķirīgi lēmumu pieņemšanas procesi un vadības struktūras, iv) tiem nav kopīgu valdes locekļu, v) starp Hengshi/Jushi un Taishan nav saistītu darījumu, vi) tirgū tie ir konkurenti un vii) ģeogrāfiski uzņēmums atrodas tālu no Jushi un Hengshi. Visbeidzot, Taishan apgalvoja, ka līdzīgā situācijā iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā, kas attiecās uz ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu importu (6), uzņēmumi netika uzskatīti par saistītiem. |
| --- | --- |

(29)

Taishan apstrīdēja arī faktu, ka ir saistīts ar Jushi un Hengshi, argumentējot, ka i) tiem tieši nepieder citam cita kapitāla daļas, ii) tiem nav kopīgu tiešu kapitāla daļu, iii) tiem ir atšķirīgi lēmumu pieņemšanas procesi un vadības struktūras, iv) tiem nav kopīgu valdes locekļu, v) starp Hengshi/Jushi un Taishan nav saistītu darījumu, vi) tirgū tie ir konkurenti un vii) ģeogrāfiski uzņēmums atrodas tālu no Jushi un Hengshi. Visbeidzot, Taishan apgalvoja, ka līdzīgā situācijā iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā, kas attiecās uz ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu importu (6), uzņēmumi netika uzskatīti par saistītiem.

Taishan

Jushi

Hengshi

Hengshi

Jushi

Taishan

Jushi

Hengshi

Taishan

6

| (30) | Izmeklēšanā atklājās, ka China National Building Materials (“CNBM”) ir uzņēmums, kas Ķīnas valstij pieder gan tieši, gan arī netieši, jo 41,27 % daļu pieder CNBM mātesuzņēmumam, kas savukārt pilnībā pieder Valsts padomes Valsts īpašumā esošu aktīvu uzraudzības un pārvaldes komisijai (“SASAC”). CNBM pieder 26,97 % kapitāla daļu uzņēmumā China Jushi Co., Ltd. (“China Jushi”), kas ir vienīgais Jushi grupas kapitāla daļu īpašnieks (7). |
| --- | --- |

(30)

Izmeklēšanā atklājās, ka China National Building Materials (“CNBM”) ir uzņēmums, kas Ķīnas valstij pieder gan tieši, gan arī netieši, jo 41,27 % daļu pieder CNBM mātesuzņēmumam, kas savukārt pilnībā pieder Valsts padomes Valsts īpašumā esošu aktīvu uzraudzības un pārvaldes komisijai (“SASAC”). CNBM pieder 26,97 % kapitāla daļu uzņēmumā China Jushi Co., Ltd. (“China Jushi”), kas ir vienīgais Jushi grupas kapitāla daļu īpašnieks (7).

China National Building Materials

CNBM

CNBM

SASAC

CNBM

China Jushi Co., Ltd.

China Jushi

Jushi

7

| (31) | CNBM 2017. gada septembrī noslēdza apvienošanās līgumu (8) ar Sinoma, tā tika pabeigta 2018. gada maijā. Sinoma ar sava meitasuzņēmuma Sinoma Science & Technology Co. starpniecību bija Taishan īpašnieks. Pēc apvienošanās Sinoma tika apvienots ar CNBM un iekļauts tajā. Tādējādi uzņēmumam CNBM pieder 26,97 % kapitāla daļu uzņēmumā China Jushi (vienīgajā Jushi kapitāla daļu īpašniekā) un 60,24 % daļu uzņēmumā Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (vienīgajā Taishan kapitāla daļu īpašniekā). |
| --- | --- |

(31)

CNBM 2017. gada septembrī noslēdza apvienošanās līgumu (8) ar Sinoma, tā tika pabeigta 2018. gada maijā. Sinoma ar sava meitasuzņēmuma Sinoma Science & Technology Co. starpniecību bija Taishan īpašnieks. Pēc apvienošanās Sinoma tika apvienots ar CNBM un iekļauts tajā. Tādējādi uzņēmumam CNBM pieder 26,97 % kapitāla daļu uzņēmumā China Jushi (vienīgajā Jushi kapitāla daļu īpašniekā) un 60,24 % daļu uzņēmumā Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (vienīgajā Taishan kapitāla daļu īpašniekā).

CNBM

8

Sinoma

Sinoma

Sinoma Science & Technology Co.

Taishan

Sinoma

CNBM

CNBM

China Jushi

Jushi

Sinoma Science & Technology Co., Ltd.

Taishan

| (32) | Muitas kodeksa īstenošanas akta 127. panta d) punktā noteikts, ka divas personas ir saistītas, ja trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām. Uzņēmumam CNBM pieder 26,97 % kapitāla daļu uzņēmumā China Jushi (vienīgajā Jushi daļu īpašniekā) un 60,24 % kapitāla daļu uzņēmumā Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (vienīgajā Taishan kapitāla daļu īpašniekā). Tāpēc tiek konstatēts, ka uzņēmumi ir saistīti. |
| --- | --- |

(32)

Muitas kodeksa īstenošanas akta 127. panta d) punktā noteikts, ka divas personas ir saistītas, ja trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām. Uzņēmumam CNBM pieder 26,97 % kapitāla daļu uzņēmumā China Jushi (vienīgajā Jushi daļu īpašniekā) un 60,24 % kapitāla daļu uzņēmumā Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (vienīgajā Taishan kapitāla daļu īpašniekā). Tāpēc tiek konstatēts, ka uzņēmumi ir saistīti.

CNBM

China Jushi

Jushi

Sinoma Science & Technology Co., Ltd.

Taishan

| (33) | Turklāt Ķīnas brokeru uzņēmuma Guotai Junan Securities 2019. gada pārskats (9) liecina, ka CNBM kopš 2017. gada ir reorganizējis savas darbības nodrošināšanas struktūras, lai uzlabotu reģionālo koordināciju un likvidētu horizontālo konkurenci biržā kotēto meitasuzņēmumu starpā. Turklāt CNBM plāno līdz 2020. gadam atrisināt horizontālās konkurences jautājumus. Ziņojumā publiski pieejamā informācija liecina, ka CNBM plānoja sākt šo procesu, ar aktīvu iepludināšanu starp China Jushi un Sinoma Science & Technology (Taishan vienīgo kapitāla daļu īpašnieku) konsolidējot savu ar stikla šķiedru saistīto darījumdarbību. Tādējādi izmeklēšanas laikā savāktie pierādījumi neapstiprina uzņēmumu argumentu, ka kopīgām kapitāla daļām nav praktiskas ietekmes un ka uzņēmumi darbojas neatkarīgi. Gluži pretēji, šie pierādījumi liecina, ka minētajiem trijiem uzņēmumiem bija ne tikai kopīgas kapitāla daļas (tas pats par sevi nozīmē, ka uzņēmumi ir saistīti), bet tie spēj arī būtiski ietekmēt cits cita darījumdarbības lēmumus un ka uzņēmums, kas tos kontrolē (CNBM), cenšas vismaz koordinēt vai pat integrēt to darbību (“atrisināt horizontālās konkurences jautājumus”). Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu, ka tās secinājums uzskatīt trīs uzņēmumus par saistītiem neatbilst faktiem un ekonomiskajai realitātei. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt Ķīnas brokeru uzņēmuma Guotai Junan Securities 2019. gada pārskats (9) liecina, ka CNBM kopš 2017. gada ir reorganizējis savas darbības nodrošināšanas struktūras, lai uzlabotu reģionālo koordināciju un likvidētu horizontālo konkurenci biržā kotēto meitasuzņēmumu starpā. Turklāt CNBM plāno līdz 2020. gadam atrisināt horizontālās konkurences jautājumus. Ziņojumā publiski pieejamā informācija liecina, ka CNBM plānoja sākt šo procesu, ar aktīvu iepludināšanu starp China Jushi un Sinoma Science & Technology (Taishan vienīgo kapitāla daļu īpašnieku) konsolidējot savu ar stikla šķiedru saistīto darījumdarbību. Tādējādi izmeklēšanas laikā savāktie pierādījumi neapstiprina uzņēmumu argumentu, ka kopīgām kapitāla daļām nav praktiskas ietekmes un ka uzņēmumi darbojas neatkarīgi. Gluži pretēji, šie pierādījumi liecina, ka minētajiem trijiem uzņēmumiem bija ne tikai kopīgas kapitāla daļas (tas pats par sevi nozīmē, ka uzņēmumi ir saistīti), bet tie spēj arī būtiski ietekmēt cits cita darījumdarbības lēmumus un ka uzņēmums, kas tos kontrolē (CNBM), cenšas vismaz koordinēt vai pat integrēt to darbību (“atrisināt horizontālās konkurences jautājumus”). Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu, ka tās secinājums uzskatīt trīs uzņēmumus par saistītiem neatbilst faktiem un ekonomiskajai realitātei.

Guotai Junan Securities

9

CNBM

CNBM

CNBM

China Jushi

Sinoma Science & Technology

Taishan

CNBM

| (34) | Attiecībā uz argumentu, ka Komisija nevar uzskatīt Hengshi, Jushi un Taishan par vienu grupu, pamatregulas 9. panta 5. punkts ļauj Komisijai noteikt vienu individuālu antidempinga maksājumu, ja starp piegādātājiem pastāv korporatīva saistība. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka muitas dienesti var efektīvi izpildīt pasākumus, un izvairītos no tā, ka saistīti uzņēmumi novirza eksportu caur uzņēmumu ar zemāko maksājumu. Turklāt pamatregulas 2. panta 1. punktā, kas attiecas uz normālo vērtību, ir paredzēts, ka, nosakot, vai divas personas ir saistītas, Komisija var ņemt vērā Muitas kodeksa īstenošanas akta 127. pantu. Komisijai nav iemesla piemērot atšķirīgus standartus ražotājiem eksportētājiem ne normālās vērtības kontekstā, ne arī nosakot, vai tie ir vai nav saistīti pamatregulas 9. panta 5. punkta nozīmē. Tādēļ Komisija, piemērojot pamatregulas 9. panta 5. punktu, konsekventi izmanto Muitas kodeksa īstenošanas akta 127. pantā noteiktos kritērijus. Par šo konsekvento praksi, sākot procedūru, visas personas tika informētas paziņojumā par procedūras sākšanu. 28. apsvērumā minētā PTO lieta (10), uz kuru atsaucās Jushi, nepamato uzņēmuma apgalvojumu. Faktiski, pretēji tam, ko mēģina secināt Jushi un Hengshi, PTO ekspertu grupa minētajā lietā ir apstiprinājusi, ka, lai noteiktu dempingu antidempinga izmeklēšanās, PTO Antidempinga nolīguma 6.10. panta noteikums (kur dempinga starpība jāaprēķina katram ražotājam eksportētājam) nekādā ziņā neliedz uzskatīt nošķirtus tiesību subjektus par vienu eksportētāju vai ražotāju. Ekspertu grupa ir norādījusi, ka šāda pieeja būtu pieļaujama, “ja strukturālā un komerciālā saistība starp konkrētajiem uzņēmumiem ir pietiekami cieša, lai tos varētu uzskatīt par vienu eksportētāju” (11). Piemērojot šo apsvērumu, ekspertu grupa neizvirzīja kritērijus, kas izmeklēšanas iestādēm būtu jāpiemēro, lai novērtētu, vai uzņēmumi ir saistīti. Ekspertu grupa ir aplūkojusi tikai konkrētos elementus (tādus kā kapitāla daļas, direktoru padome, pārdošanas kanāli), kas minētajā lietā bija pieejami izmeklēšanas iestādei. Apelācijas institūcija lietā EC – Fasteners ir apstiprinājusi iespēju uzskatīt vairākus eksportētājus par vienu subjektu, uzskaitot arī elementus, kas var būt būtiski, piemēram, i) tādas korporatīvas un strukturālas saistības pastāvēšanu starp eksportētājiem kā kopīga kontrole, kapitāla daļas un pārvaldība; ii) korporatīvas un strukturālas saistības pastāvēšanu starp valsti un eksportētājiem, piemēram, kopīgu kontroli, kapitāla daļām un pārvaldību; un iii) valsts kontroli vai materiālu ietekmi uz cenu noteikšanu un produkcijas izlaidi (12). Šajā ziņā, ņemot vērā šīs lietas juridiskos un faktiskos apstākļus, nevar apstrīdēt, ka starp Jushi, Hengshi un Taishan pastāv korporatīva saistība. Tāpēc Komisija tos var uzskatīt par vienu subjektu pamatregulas 9. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz argumentu, ka Komisija nevar uzskatīt Hengshi, Jushi un Taishan par vienu grupu, pamatregulas 9. panta 5. punkts ļauj Komisijai noteikt vienu individuālu antidempinga maksājumu, ja starp piegādātājiem pastāv korporatīva saistība. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka muitas dienesti var efektīvi izpildīt pasākumus, un izvairītos no tā, ka saistīti uzņēmumi novirza eksportu caur uzņēmumu ar zemāko maksājumu. Turklāt pamatregulas 2. panta 1. punktā, kas attiecas uz normālo vērtību, ir paredzēts, ka, nosakot, vai divas personas ir saistītas, Komisija var ņemt vērā Muitas kodeksa īstenošanas akta 127. pantu. Komisijai nav iemesla piemērot atšķirīgus standartus ražotājiem eksportētājiem ne normālās vērtības kontekstā, ne arī nosakot, vai tie ir vai nav saistīti pamatregulas 9. panta 5. punkta nozīmē. Tādēļ Komisija, piemērojot pamatregulas 9. panta 5. punktu, konsekventi izmanto Muitas kodeksa īstenošanas akta 127. pantā noteiktos kritērijus. Par šo konsekvento praksi, sākot procedūru, visas personas tika informētas paziņojumā par procedūras sākšanu. 28. apsvērumā minētā PTO lieta (10), uz kuru atsaucās Jushi, nepamato uzņēmuma apgalvojumu. Faktiski, pretēji tam, ko mēģina secināt Jushi un Hengshi, PTO ekspertu grupa minētajā lietā ir apstiprinājusi, ka, lai noteiktu dempingu antidempinga izmeklēšanās, PTO Antidempinga nolīguma 6.10. panta noteikums (kur dempinga starpība jāaprēķina katram ražotājam eksportētājam) nekādā ziņā neliedz uzskatīt nošķirtus tiesību subjektus par vienu eksportētāju vai ražotāju. Ekspertu grupa ir norādījusi, ka šāda pieeja būtu pieļaujama, “ja strukturālā un komerciālā saistība starp konkrētajiem uzņēmumiem ir pietiekami cieša, lai tos varētu uzskatīt par vienu eksportētāju” (11). Piemērojot šo apsvērumu, ekspertu grupa neizvirzīja kritērijus, kas izmeklēšanas iestādēm būtu jāpiemēro, lai novērtētu, vai uzņēmumi ir saistīti. Ekspertu grupa ir aplūkojusi tikai konkrētos elementus (tādus kā kapitāla daļas, direktoru padome, pārdošanas kanāli), kas minētajā lietā bija pieejami izmeklēšanas iestādei. Apelācijas institūcija lietā EC – Fasteners ir apstiprinājusi iespēju uzskatīt vairākus eksportētājus par vienu subjektu, uzskaitot arī elementus, kas var būt būtiski, piemēram, i) tādas korporatīvas un strukturālas saistības pastāvēšanu starp eksportētājiem kā kopīga kontrole, kapitāla daļas un pārvaldība; ii) korporatīvas un strukturālas saistības pastāvēšanu starp valsti un eksportētājiem, piemēram, kopīgu kontroli, kapitāla daļām un pārvaldību; un iii) valsts kontroli vai materiālu ietekmi uz cenu noteikšanu un produkcijas izlaidi (12). Šajā ziņā, ņemot vērā šīs lietas juridiskos un faktiskos apstākļus, nevar apstrīdēt, ka starp Jushi, Hengshi un Taishan pastāv korporatīva saistība. Tāpēc Komisija tos var uzskatīt par vienu subjektu pamatregulas 9. panta 5. punkta nozīmē.

Hengshi

Jushi

Taishan

10

Jushi

Jushi

Hengshi

ja strukturālā un komerciālā saistība starp konkrētajiem uzņēmumiem ir pietiekami cieša, lai tos varētu uzskatīt par vienu eksportētāju

11

EC – Fasteners

12

Jushi

Hengshi

Taishan

vienu subjektu

| (35) | Attiecībā uz Taishan apgalvojumu, ka līdzīgā situācijā iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā (13) konkrēti uzņēmumi nav uzskatīti par saistītiem, Komisija norādīja, ka Taishan minētajā izmeklēšanā netika risināti jautājumi par uzņēmumu saistību. Tādēļ Komisija nesaskatīja, kādā veidā minētā lieta varētu palīdzēt Taishan pamatot tā apgalvojumu par saistību ar Jushi un Hengshi. Katrā ziņā šīs lietas situācija tika vērtēta pēc būtības, ņemot vērā piemērojamo tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz Taishan apgalvojumu, ka līdzīgā situācijā iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā (13) konkrēti uzņēmumi nav uzskatīti par saistītiem, Komisija norādīja, ka Taishan minētajā izmeklēšanā netika risināti jautājumi par uzņēmumu saistību. Tādēļ Komisija nesaskatīja, kādā veidā minētā lieta varētu palīdzēt Taishan pamatot tā apgalvojumu par saistību ar Jushi un Hengshi. Katrā ziņā šīs lietas situācija tika vērtēta pēc būtības, ņemot vērā piemērojamo tiesisko regulējumu.

Taishan

13

Taishan

Taishan

Jushi

Hengshi

| (36) | Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka šajā izmeklēšanā uzņēmumi ir saistīti, un tādējādi noraidīja visus apgalvojumus par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka šajā izmeklēšanā uzņēmumi ir saistīti, un tādējādi noraidīja visus apgalvojumus par šo jautājumu.

| (37) | Pēc vispārējā informācijas izpaušanas dokumenta (“galīgā izpaustā informācija”) saņemšanas 2019. gada 19. decembrīTaishan apgalvoja, ka CNBM ir tikai ļoti ierobežota kontrole pār Jushi un Hengshi lēmumiem par darījumiem un darbību. Tas atkārtoja, ka Taishan un Hengshi/Jushi ir konkurenti tirgū, un norādīja, ka iepriekš ir iesniedzis pierādījumus, lai pamatotu šos apgalvojumus, kas izklāstīti 29. apsvērumā. Turklāt Taishan apgalvoja, ka, lai gan tas ir bijis saistīts ar Hengshi/Jushi, jo tie kopā atrodas valsts īpašumā, pēc pasākumu noteikšanas tam bija maza interese koordinēt savas eksporta darbības ar Hengshi/Jushi. Taishan piedāvāja saistības, kas faktiski izjauktu jebkādu komerciālu saistību starp Taishan un Hengshi/Jushi un tādējādi SŠA eksportu uz Savienību no Hengshi/Jushi neļautu novirzīt caur Taishan. Tāpēc nebūtu vajadzības noteikt vienotu antidempinga maksājumu visai grupai. |
| --- | --- |

(37)

Pēc vispārējā informācijas izpaušanas dokumenta (“galīgā izpaustā informācija”) saņemšanas 2019. gada 19. decembrīTaishan apgalvoja, ka CNBM ir tikai ļoti ierobežota kontrole pār Jushi un Hengshi lēmumiem par darījumiem un darbību. Tas atkārtoja, ka Taishan un Hengshi/Jushi ir konkurenti tirgū, un norādīja, ka iepriekš ir iesniedzis pierādījumus, lai pamatotu šos apgalvojumus, kas izklāstīti 29. apsvērumā. Turklāt Taishan apgalvoja, ka, lai gan tas ir bijis saistīts ar Hengshi/Jushi, jo tie kopā atrodas valsts īpašumā, pēc pasākumu noteikšanas tam bija maza interese koordinēt savas eksporta darbības ar Hengshi/Jushi. Taishan piedāvāja saistības, kas faktiski izjauktu jebkādu komerciālu saistību starp Taishan un Hengshi/Jushi un tādējādi SŠA eksportu uz Savienību no Hengshi/Jushi neļautu novirzīt caur Taishan. Tāpēc nebūtu vajadzības noteikt vienotu antidempinga maksājumu visai grupai.

Taishan

CNBM

Jushi

Hengshi

Taishan

Hengshi/Jushi

Taishan

Hengshi/Jushi

Hengshi/Jushi

Taishan

Taishan

Hengshi/Jushi

Hengshi/Jushi

Taishan

| (38) | Kā aprakstīts 33. apsvērumā, izmeklēšanā ir atklājies, ka trīs uzņēmumi ar savu kopīgo kapitāla daļu īpašnieku starpniecību spēj būtiski ietekmēt cits cita lēmumus par darījumdarbību. Pierādījumi lietas materiālos liecina, ka uzņēmumi pašlaik konsolidē un koordinē ar stikla šķiedru saistītās darbības. Nav iesniegta jauna informācija vai pierādījumi, kuru dēļ šie konstatējumi būtu jāatzīst par nederīgiem. Faktiski Taishan neapstrīd sava galvenā kapitāla daļu īpašnieka plānus konsolidēt savu darījumdarbību stikla šķiedras nozarē. Šādi plāni ir acīmredzamā pretrunā jebkādām saistībām saraut komerciālo saistību starp Taishan un Hengshi/Jushi. Turklāt un nepaužot nostāju par to, vai Komisija varētu pieņemt šādas saistības, uzņēmums acīmredzami nespēj uzņemties nekādas saistības bez tā augstāko kontrolējošo struktūru piekrišanas. Tāpēc Taishan apgalvojumi un saistību pieprasījums tika noraidīti. |
| --- | --- |

(38)

Kā aprakstīts 33. apsvērumā, izmeklēšanā ir atklājies, ka trīs uzņēmumi ar savu kopīgo kapitāla daļu īpašnieku starpniecību spēj būtiski ietekmēt cits cita lēmumus par darījumdarbību. Pierādījumi lietas materiālos liecina, ka uzņēmumi pašlaik konsolidē un koordinē ar stikla šķiedru saistītās darbības. Nav iesniegta jauna informācija vai pierādījumi, kuru dēļ šie konstatējumi būtu jāatzīst par nederīgiem. Faktiski Taishan neapstrīd sava galvenā kapitāla daļu īpašnieka plānus konsolidēt savu darījumdarbību stikla šķiedras nozarē. Šādi plāni ir acīmredzamā pretrunā jebkādām saistībām saraut komerciālo saistību starp Taishan un Hengshi/Jushi. Turklāt un nepaužot nostāju par to, vai Komisija varētu pieņemt šādas saistības, uzņēmums acīmredzami nespēj uzņemties nekādas saistības bez tā augstāko kontrolējošo struktūru piekrišanas. Tāpēc Taishan apgalvojumi un saistību pieprasījums tika noraidīti.

Taishan

Taishan

Hengshi/Jushi

Taishan

1.5.   Atsevišķa pārbaude

Atsevišķa pārbaude

| (39) | Septiņi no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas iesniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem, informēja Komisiju par nodomu pieprasīt, lai tiktu veikta atsevišķa pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Procedūras sākšanas dienā Komisija anketu darīja pieejamu tiešsaistē. Turklāt Komisija informēja izlasē neiekļautos ražotājus eksportētājus, ka tie ir aicināti sniegt atbildes uz anketas jautājumiem, ja tie vēlas, lai tiem veiktu atsevišķu pārbaudi. Tomēr neviens no uzņēmumiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(39)

Septiņi no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas iesniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem, informēja Komisiju par nodomu pieprasīt, lai tiktu veikta atsevišķa pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Procedūras sākšanas dienā Komisija anketu darīja pieejamu tiešsaistē. Turklāt Komisija informēja izlasē neiekļautos ražotājus eksportētājus, ka tie ir aicināti sniegt atbildes uz anketas jautājumiem, ja tie vēlas, lai tiem veiktu atsevišķu pārbaudi. Tomēr neviens no uzņēmumiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (40) | Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Procedūras sākšanas dienā Savienības ražotājiem, importētājiem, lietotājiem un ražotājiem eksportētājiem ĶTR un Ēģiptē tiešsaistē (14) tika darītas pieejamas anketas. |
| --- | --- |

(40)

Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Procedūras sākšanas dienā Savienības ražotājiem, importētājiem, lietotājiem un ražotājiem eksportētājiem ĶTR un Ēģiptē tiešsaistē (14) tika darītas pieejamas anketas.

14

| (41) | Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieciem lietotājiem, viena nesaistīta importētāja, visiem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un diviem Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem, kas pieder pie vienas un tās pašas grupas (CNBM). ĶV neatbildēja uz anketas jautājumu par to, vai Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi. |
| --- | --- |

(41)

Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieciem lietotājiem, viena nesaistīta importētāja, visiem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un diviem Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem, kas pieder pie vienas un tās pašas grupas (CNBM). ĶV neatbildēja uz anketas jautājumu par to, vai Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi.

CNBM

| (42) | Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Ievērojot pamatregulas 16. pantu, tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu personu telpās. | Ražotāji Savienībā:








  — | European Owens Corning Fiberglas, Sprl, Beļģija (“
  OC
  ”), |
| --- | --- | --- | --- |

(42)

Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Ievērojot pamatregulas 16. pantu, tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu personu telpās.

Ražotāji Savienībā:

Ražotāji Savienībā:

—

European Owens Corning Fiberglas, Sprl, Beļģija (“
  OC
  ”),

European Owens Corning Fiberglas

Sprl

OC

| — | Chomarat Textiles Industries S.A.S., Francija (“
  Chomarat
  ”), |
| --- | --- |

—

Chomarat Textiles Industries S.A.S., Francija (“
  Chomarat
  ”),

Chomarat Textiles Industries S.A.S.

Chomarat

| — | Saertex GmbH & Co. KG, Vācija (“
  Saertex
  ”), |
| --- | --- |

—

Saertex GmbH & Co. KG, Vācija (“
  Saertex
  ”),

Saertex GmbH & Co. KG

Saertex

| — | Ahlstrom-Munksjö Glassfibre Oy, Somija (“
  Ahlstrom
  ”). |
| --- | --- |

—

Ahlstrom-Munksjö Glassfibre Oy, Somija (“
  Ahlstrom
  ”).

Ahlstrom-Munksjö Glassfibre Oy

Ahlstrom

| | Ražotāji eksportētāji ĶTR:








  — | China National Building Materials Group (“
  CNBM grupa”), |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji ĶTR:

Ražotāji eksportētāji ĶTR:

—

China National Building Materials Group (“
  CNBM grupa”),

China National Building Materials Group

CNBM

| — | Jushi Group Co. Ltd, Tongxiang, |
| --- | --- |

—

Jushi Group Co. Ltd, Tongxiang,

Jushi Group Co. Ltd

Tongxiang

| — | Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd, Tongxiang, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd, Tongxiang,

Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd

Tongxiang

| — | Taishan Fiberglass Inc., Taian, |
| --- | --- |

—

Taishan Fiberglass Inc., Taian,

Taishan Fiberglass Inc.

Taian

| — | Yuntianhua Group (“
  Yuntianhua grupa”), |
| --- | --- |

—

Yuntianhua Group (“
  Yuntianhua grupa”),

Yuntianhua Group

Yuntianhua

| — | PGTEX China Co. Ltd, Changzhou, |
| --- | --- |

—

PGTEX China Co. Ltd, Changzhou,

PGTEX China Co. Ltd

Changzhou

| — | Chongqing Tenways Material Corp., Chongqing. |
| --- | --- |

—

Chongqing Tenways Material Corp., Chongqing.

Chongqing Tenways Material Corp.

Chongqing

| | Ražotāji eksportētāji Ēģiptē:








  — | Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E, Suez, |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Ēģiptē:

Ražotāji eksportētāji Ēģiptē:

—

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E, Suez,

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E

Suez

| — | Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E., Suez. |
| --- | --- |

—

Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E., Suez.

Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E.

Suez

| | Tirgotāji, kas saistīti ar Ķīnas un Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem Honkongā:








  — | Huajin Capital Limited, |
| --- | --- | --- |

Tirgotāji, kas saistīti ar Ķīnas un Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem Honkongā:

Tirgotāji, kas saistīti ar Ķīnas un Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem Honkongā:

—

Huajin Capital Limited,

| — | Jushi Group (HK) Sinosia Composite Materials Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jushi Group (HK) Sinosia Composite Materials Co., Ltd.

| | Tirgotāji, kas saistīti ar Ķīnas un Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā:








  — | Jushi Group Hong Kong Co. Limited, Tongxiang. |
| --- | --- | --- |

Tirgotāji, kas saistīti ar Ķīnas un Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā:

Tirgotāji, kas saistīti ar Ķīnas un Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā:

—

Jushi Group Hong Kong Co. Limited, Tongxiang.

Jushi Group Hong Kong Co. Limited

Tongxiang

| | Tirgotāji/importētāji, kas saistīti ar ražotājiem eksportētājiem Savienībā:








  — | Jushi France SAS, St. Priest, Francija, |
| --- | --- | --- |

Tirgotāji/importētāji, kas saistīti ar ražotājiem eksportētājiem Savienībā:

Tirgotāji/importētāji, kas saistīti ar ražotājiem eksportētājiem Savienībā:

—

Jushi France SAS, St. Priest, Francija,

Jushi France SAS

St. Priest

| — | Jushi Italia SRL, Milano, Itālija, |
| --- | --- |

—

Jushi Italia SRL, Milano, Itālija,

Jushi Italia SRL

Milano

| — | Jushi Spain, Madrid, S.A., Spānija. |
| --- | --- |

—

Jushi Spain, Madrid, S.A., Spānija.

Jushi Spain, Madrid, S.A.

| | Lietotāji:








  — | Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH&Co KG, Dānija (“
  SGRE
  ”), |
| --- | --- | --- |

Lietotāji:

Lietotāji:

—

Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH&Co KG, Dānija (“
  SGRE
  ”),

Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH&Co KG

SGRE

| — | Vestas Wind Systems A/S, Dānija (“
  Vestas
  ”). |
| --- | --- |

—

Vestas Wind Systems A/S, Dānija (“
  Vestas
  ”).

Vestas Wind Systems A/S

Vestas

1.7.   Nesadarbošanās

Nesadarbošanās

| (43) | Divi izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji (Jushi un Hengshi), kas pieder pie CNBM grupas, izmeklēšanā nesadarbojās. Šā iemesla dēļ Komisija nolēma konstatējumus izdarīt, pamatoties uz pieejamajiem faktiem, kā noteikts pamatregulas 18. panta 1. punktā un sīkāk izklāstīts šīs regulas 3.1. iedaļā. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 18. panta 3. punktu Komisija pieņēma informāciju no CNBM grupas saistītās tirdzniecības daļas (CNBM International Corporation (“CNBM International”)), kas vēlākā posmā sniedza daļu prasītās informācijas (sk. 85.–87. apsvērumu). |
| --- | --- |

(43)

Divi izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji (Jushi un Hengshi), kas pieder pie CNBM grupas, izmeklēšanā nesadarbojās. Šā iemesla dēļ Komisija nolēma konstatējumus izdarīt, pamatoties uz pieejamajiem faktiem, kā noteikts pamatregulas 18. panta 1. punktā un sīkāk izklāstīts šīs regulas 3.1. iedaļā. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 18. panta 3. punktu Komisija pieņēma informāciju no CNBM grupas saistītās tirdzniecības daļas (CNBM International Corporation (“CNBM International”)), kas vēlākā posmā sniedza daļu prasītās informācijas (sk. 85.–87. apsvērumu).

Jushi

Hengshi

CNBM

CNBM

CNBM International Corporation

CNBM International

1.8.   Pamatregulas 19. pantā paredzētā konfidencialitātes prasība

Pamatregulas 19. pantā paredzētā konfidencialitātes prasība

| (44) | Ražotāji eksportētāji Jushi un Hengshi attiecībā uz vienu daļu no to iesniegtās informācijas prasīja ievērot konfidencialitāti. Tomēr šie uzņēmumi nespēja pamatot, kādēļ konkrētā informācija būtu jāuzskata par konfidenciālu, lai gan šāds pamatojums tiem tika vairākkārt lūgts. Proti, būtu jānorāda, ka faktiski šo pašu informāciju kā nekonfidenciālu jau bija iesniegusi cita ieinteresētā persona un tā bija pieejama citām ieinteresētajām personām lietas materiālu atklātajā daļā. Tādēļ konfidencialitātes prasību nevarēja apmierināt. Tā kā uzņēmumi tomēr nevēlējās sniegt informāciju nekonfidenciāli, Komisija nolēma minētās piezīmes šajā regulā neizpaust. |
| --- | --- |

(44)

Ražotāji eksportētāji Jushi un Hengshi attiecībā uz vienu daļu no to iesniegtās informācijas prasīja ievērot konfidencialitāti. Tomēr šie uzņēmumi nespēja pamatot, kādēļ konkrētā informācija būtu jāuzskata par konfidenciālu, lai gan šāds pamatojums tiem tika vairākkārt lūgts. Proti, būtu jānorāda, ka faktiski šo pašu informāciju kā nekonfidenciālu jau bija iesniegusi cita ieinteresētā persona un tā bija pieejama citām ieinteresētajām personām lietas materiālu atklātajā daļā. Tādēļ konfidencialitātes prasību nevarēja apmierināt. Tā kā uzņēmumi tomēr nevēlējās sniegt informāciju nekonfidenciāli, Komisija nolēma minētās piezīmes šajā regulā neizpaust.

Jushi

Hengshi

| (45) | Katrā ziņā, tā kā otra ieinteresētā persona faktiski tās pašas piezīmes un informāciju bija sniegusi nekonfidenciāli, šajā regulā Jushi un Hengshi argumenti ir izskatīti pilnībā. |
| --- | --- |

(45)

Katrā ziņā, tā kā otra ieinteresētā persona faktiski tās pašas piezīmes un informāciju bija sniegusi nekonfidenciāli, šajā regulā Jushi un Hengshi argumenti ir izskatīti pilnībā.

Jushi

Hengshi

1.9.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (46) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2015. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(46)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2015. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (47) | Gan pašreizējai antidempinga izmeklēšanai, gan 3. apsvērumā minētajai antisubsidēšanas izmeklēšanai ir viens un tas pats izmeklēšanas periods un viens un tas pats attiecīgais periods. |
| --- | --- |

(47)

Gan pašreizējai antidempinga izmeklēšanai, gan 3. apsvērumā minētajai antisubsidēšanas izmeklēšanai ir viens un tas pats izmeklēšanas periods un viens un tas pats attiecīgais periods.

1.10.   Pagaidu pasākumu nenoteikšana un turpmākā procedūra

Pagaidu pasākumu nenoteikšana un turpmākā procedūra

| (48) | Izmeklēšanas laikā kļuva skaidrs, ka daži ekonomikas dalībnieki, iespējams, nav pieteikušies, jo tiem ir bijusi nepareiza izpratne par izmeklējamā ražojuma definīciju. Šā iemesla dēļ Komisija 2019. gada 18. septembrī, publicējot paziņojumu (“skaidrojošais paziņojums”) (15), precizēja ražojuma tvēruma apraksta formulējumu, kas bija iekļauts paziņojumā par procedūras sākšanu. Skaidrojošajā paziņojumā tika dota arī iespēja personām noteiktā termiņā atsaukties, lai informētu par sevi un pieprasītu anketu, ja tie to vēlētos. Neviena ieinteresētā persona neiesniedza piezīmes par skaidrojošo paziņojumu un nepieprasīja anketu. |
| --- | --- |

(48)

Izmeklēšanas laikā kļuva skaidrs, ka daži ekonomikas dalībnieki, iespējams, nav pieteikušies, jo tiem ir bijusi nepareiza izpratne par izmeklējamā ražojuma definīciju. Šā iemesla dēļ Komisija 2019. gada 18. septembrī, publicējot paziņojumu (“skaidrojošais paziņojums”) (15), precizēja ražojuma tvēruma apraksta formulējumu, kas bija iekļauts paziņojumā par procedūras sākšanu. Skaidrojošajā paziņojumā tika dota arī iespēja personām noteiktā termiņā atsaukties, lai informētu par sevi un pieprasītu anketu, ja tie to vēlētos. Neviena ieinteresētā persona neiesniedza piezīmes par skaidrojošo paziņojumu un nepieprasīja anketu.

15

| (49) | Tā kā pastāvēja varbūtība, ka varētu pieteikties jaunas personas un tādēļ būtu pilnībā jāievēro to procesuālās tiesības uz aizstāvību, Komisija nolēma turpināt izmeklēšanu, nenosakot pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(49)

Tā kā pastāvēja varbūtība, ka varētu pieteikties jaunas personas un tādēļ būtu pilnībā jāievēro to procesuālās tiesības uz aizstāvību, Komisija nolēma turpināt izmeklēšanu, nenosakot pagaidu pasākumus.

| (50) | Komisija 2019. gada 26. septembrī saskaņā ar pamatregulas 19.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas par nodomu nepiemērot pagaidu pasākumus un turpināt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(50)

Komisija 2019. gada 26. septembrī saskaņā ar pamatregulas 19.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas par nodomu nepiemērot pagaidu pasākumus un turpināt izmeklēšanu.

| (51) | Pēc skaidrojošā paziņojuma publicēšanas un turpmākajā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka neviens ekonomikas dalībnieks nav atsaucies, jo varētu būt pārpratis paziņojumā par procedūras sākšanu iekļauto attiecīgā ražojuma definīciju. |
| --- | --- |

(51)

Pēc skaidrojošā paziņojuma publicēšanas un turpmākajā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka neviens ekonomikas dalībnieks nav atsaucies, jo varētu būt pārpratis paziņojumā par procedūras sākšanu iekļauto attiecīgā ražojuma definīciju.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (52) | Attiecīgais ražojums (16) ir ĶTR un Ēģiptes izcelsmes austi un/vai sašūti audumi no nepārtrauktas stikla elementāršķiedras grīstēm un/vai pavedieniem, ar vai bez citiem elementiem, izņemot impregnētus vai priekšpiesūcinātus (pre-preg) izstrādājumus un izņemot sieta audumus, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2
  (“SŠA”), pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 un ex 7019 90 00 (TARIC kodi 7019390080, 7019400080, 7019590080 un 7019900080) (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(52)

Attiecīgais ražojums (16) ir ĶTR un Ēģiptes izcelsmes austi un/vai sašūti audumi no nepārtrauktas stikla elementāršķiedras grīstēm un/vai pavedieniem, ar vai bez citiem elementiem, izņemot impregnētus vai priekšpiesūcinātus (pre-preg) izstrādājumus un izņemot sieta audumus, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2
  (“SŠA”), pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 un ex 7019 90 00 (TARIC kodi 7019390080, 7019400080, 7019590080 un 7019900080) (“attiecīgais ražojums”).

16

ĶTR un Ēģiptes izcelsmes austi un/vai sašūti audumi no nepārtrauktas stikla elementāršķiedras grīstēm un/vai pavedieniem, ar vai bez citiem elementiem, izņemot impregnētus vai priekšpiesūcinātus

izstrādājumus un izņemot sieta audumus, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2

TARIC

| (53) | SŠA ir plašs lietojumu klāsts, piemēram, vējturbīnu lāpstiņu ražošanai, laivu, kravas automobiļu un sporta aprīkojuma ražošanai, kā arī cauruļu rehabilitācijas sistēmā. |
| --- | --- |

(53)

SŠA ir plašs lietojumu klāsts, piemēram, vējturbīnu lāpstiņu ražošanai, laivu, kravas automobiļu un sporta aprīkojuma ražošanai, kā arī cauruļu rehabilitācijas sistēmā.

| (54) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCLA apgalvoja, ka ražojuma tvērums ir neskaidrs un ka būtu jāprecizē, vai ražojumi, uz kuriem attiecas KN kodi 7019 59 00 un 7019 90 00, ir iekļauti izmeklēšanas darbības jomā. |
| --- | --- |

(54)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCLA apgalvoja, ka ražojuma tvērums ir neskaidrs un ka būtu jāprecizē, vai ražojumi, uz kuriem attiecas KN kodi 7019 59 00 un 7019 90 00, ir iekļauti izmeklēšanas darbības jomā.

CCCLA

| (55) | Komisija atgādina, ka paziņojumā par procedūras sākšanu ir teikts, ka to, kas ir izmeklējamais ražojums, nosaka ražojuma definīcija, nevis KN vai TARIC kodi (kas norādīti vienīgi informācijai). Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ir skaidri definējusi attiecīgo ražojumu. To apstiprināja fakts, ka pēc tam, kad Komisija bija izdevusi skaidrojošo paziņojumu par 48. apsvērumā minēto ražojuma tvērumu, neviena no ieinteresētajām personām nepieteicās. Tāpēc apgalvojums, ka ražojuma tvērums būtu neskaidrs, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(55)

Komisija atgādina, ka paziņojumā par procedūras sākšanu ir teikts, ka to, kas ir izmeklējamais ražojums, nosaka ražojuma definīcija, nevis KN vai TARIC kodi (kas norādīti vienīgi informācijai). Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ir skaidri definējusi attiecīgo ražojumu. To apstiprināja fakts, ka pēc tam, kad Komisija bija izdevusi skaidrojošo paziņojumu par 48. apsvērumā minēto ražojuma tvērumu, neviena no ieinteresētajām personām nepieteicās. Tāpēc apgalvojums, ka ražojuma tvērums būtu neskaidrs, tika noraidīts.

TARIC

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (56) | Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(56)

Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam,

| — | ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšzemes tirgū, |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšzemes tirgū,

| — | ražojumam, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū Turcijā, kas izmantota par reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē, un |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū Turcijā, kas izmantota par reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē, un

| — | ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (57) | Tādēļ Komisija ir nolēmusi, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(57)

Tādēļ Komisija ir nolēmusi, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (58) | Viens ražotājs eksportētājs un Ēģiptes Arābu Republikas Tirdzniecības ministrija apgalvoja, ka izmeklēšanas tvērumā nebūtu jāiekļauj piegrieztu SŠA komplekti. Tie apgalvoja, ka piegrieztu SŠA komplekti ir lejupējs ražojums, kam nepieciešami papildu ražošanas posmi, kam ir atšķirīgas fizikālās īpašības un daudz mazāks izmērs. Tiem ir atšķirīgas formas, tie ir atšķirīgos iepakojumos un sastāv no vairākiem mazākiem stepētiem audumu gabaliem. Turklāt tika apgalvots, ka, izslēdzot komplektus, nepastāvētu apiešanas risks, jo piegriešana ir neatgriežams process un ražojumu nav iespējams aizstāt ar nepiegrieztu SŠA. |
| --- | --- |

(58)

Viens ražotājs eksportētājs un Ēģiptes Arābu Republikas Tirdzniecības ministrija apgalvoja, ka izmeklēšanas tvērumā nebūtu jāiekļauj piegrieztu SŠA komplekti. Tie apgalvoja, ka piegrieztu SŠA komplekti ir lejupējs ražojums, kam nepieciešami papildu ražošanas posmi, kam ir atšķirīgas fizikālās īpašības un daudz mazāks izmērs. Tiem ir atšķirīgas formas, tie ir atšķirīgos iepakojumos un sastāv no vairākiem mazākiem stepētiem audumu gabaliem. Turklāt tika apgalvots, ka, izslēdzot komplektus, nepastāvētu apiešanas risks, jo piegriešana ir neatgriežams process un ražojumu nav iespējams aizstāt ar nepiegrieztu SŠA.

| (59) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka piegrieztu SŠA komplektiem un nepiegrieztiem SŠA ir vienas un tās pašas pamatīpašības un galalietojums. Ja SŠA izmanto par stiegrojuma materiāliem, tad tos nepieciešams piegriezt atbilstoši stiegrojamo ražojumu formai, bet tas nemaina SŠA pamatīpašības pašas par sevi. Piegriešanu var veikt SŠA ražotājs, neatkarīgs rūpnieciskais piegriezējs vai pats klients. Tā ir ļoti vienkārša un lēta darbība. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja arī, ka lietotāji neuzskata piegrieztos SŠA par atšķirīgiem no pārējiem SŠA, jo SŠA parasti tiek ražoti atbilstoši lietotāju specifikācijām. Ja piegriešana mainītu SŠA īpašības, konkrētajam klientam tie kļūtu nederīgi. |
| --- | --- |

(59)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka piegrieztu SŠA komplektiem un nepiegrieztiem SŠA ir vienas un tās pašas pamatīpašības un galalietojums. Ja SŠA izmanto par stiegrojuma materiāliem, tad tos nepieciešams piegriezt atbilstoši stiegrojamo ražojumu formai, bet tas nemaina SŠA pamatīpašības pašas par sevi. Piegriešanu var veikt SŠA ražotājs, neatkarīgs rūpnieciskais piegriezējs vai pats klients. Tā ir ļoti vienkārša un lēta darbība. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja arī, ka lietotāji neuzskata piegrieztos SŠA par atšķirīgiem no pārējiem SŠA, jo SŠA parasti tiek ražoti atbilstoši lietotāju specifikācijām. Ja piegriešana mainītu SŠA īpašības, konkrētajam klientam tie kļūtu nederīgi.

| (60) | Izmeklēšanā ir atklāts, ka piegriešana un komplektēšana nemaina SŠA fizikālās, tehniskās vai ķīmiskās pamatīpašības vai to pamatgalalietojumus. Abu ražojumu klienti lielākoties ir vieni un tie paši, un tie abi tiek pārdoti vienos un tajos pašos izplatīšanas kanālos. |
| --- | --- |

(60)

Izmeklēšanā ir atklāts, ka piegriešana un komplektēšana nemaina SŠA fizikālās, tehniskās vai ķīmiskās pamatīpašības vai to pamatgalalietojumus. Abu ražojumu klienti lielākoties ir vieni un tie paši, un tie abi tiek pārdoti vienos un tajos pašos izplatīšanas kanālos.

| (61) | Izmeklēšanā arī apstiprinājās, ka lielākajā daļā lietojumu SŠA tiek ražoti pēc pasūtījuma atbilstoši klientu specifikācijām. Piegrieztu SŠA komplekti ir tikai papildu specifikācija klienta pasūtījumā. Arī tas, ka piegriezto SŠA komplekti tiek citādi iepakoti, nemaina to īpašības. Tā kā SŠA arvien vairāk tiek pasūtīti piegrieztu SŠA komplektu veidā un komplektu izveidei arvien vairāk tiek izmantoti ārpakalpojumi, tad gadījumā, ja piegrieztus SŠA izslēgtu no izmeklēšanas tvēruma, būtu augsts apiešanas risks. Tāpēc Komisija secināja, ka izslēgt piegrieztus SŠA no izmeklēšanas tvēruma nebūtu lietderīgi. |
| --- | --- |

(61)

Izmeklēšanā arī apstiprinājās, ka lielākajā daļā lietojumu SŠA tiek ražoti pēc pasūtījuma atbilstoši klientu specifikācijām. Piegrieztu SŠA komplekti ir tikai papildu specifikācija klienta pasūtījumā. Arī tas, ka piegriezto SŠA komplekti tiek citādi iepakoti, nemaina to īpašības. Tā kā SŠA arvien vairāk tiek pasūtīti piegrieztu SŠA komplektu veidā un komplektu izveidei arvien vairāk tiek izmantoti ārpakalpojumi, tad gadījumā, ja piegrieztus SŠA izslēgtu no izmeklēšanas tvēruma, būtu augsts apiešanas risks. Tāpēc Komisija secināja, ka izslēgt piegrieztus SŠA no izmeklēšanas tvēruma nebūtu lietderīgi.

| (62) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCLA un Ēģiptes valdība (“EG valdība”) apgalvoja, ka piegrieztu SŠA komplekti būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tie ir lejupējie ražojumi, kuriem nepieciešami papildu ražošanas posmi un kuriem ir atšķirīgas fizikālās īpašības, kas ievērojami ietekmē izmaksas un cenas. Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu apiešanas risks nepastāvētu arī tad, ja piegrieztu SŠA komplektus izslēgtu no pasākumu darbības jomas, jo īpaši papildu izmaksu dēļ un tādēļ, ka piegriešana ir neatgriežams process. |
| --- | --- |

(62)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCLA un Ēģiptes valdība (“EG valdība”) apgalvoja, ka piegrieztu SŠA komplekti būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tie ir lejupējie ražojumi, kuriem nepieciešami papildu ražošanas posmi un kuriem ir atšķirīgas fizikālās īpašības, kas ievērojami ietekmē izmaksas un cenas. Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu apiešanas risks nepastāvētu arī tad, ja piegrieztu SŠA komplektus izslēgtu no pasākumu darbības jomas, jo īpaši papildu izmaksu dēļ un tādēļ, ka piegriešana ir neatgriežams process.

CCCLA

| (63) | Komisija nevar pieņemt minēto apgalvojumu. Kā paskaidrots 61. apsvērumā, piegriešanas un komplektēšanas procesā netiek iegūts lejupējs ražojums, bet tā ir papildu specifikācija klienta pasūtījumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(63)

Komisija nevar pieņemt minēto apgalvojumu. Kā paskaidrots 61. apsvērumā, piegriešanas un komplektēšanas procesā netiek iegūts lejupējs ražojums, bet tā ir papildu specifikācija klienta pasūtījumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (64) | Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka būtu jāapsver stikla šķiedras pavedienu izslēgšana no izmeklēšanas tvēruma. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka stikla šķiedras pavedieni nav tieši minēti ne anketā, ne sūdzībā, ne paziņojumā par procedūras sākšanu, tātad neietilpst ražojuma tvērumā. Tas apgalvoja arī, ka SŠA no pavedieniem nevar klasificēt pēc ražojuma kontroles numura (“RKN”) īpašībām, ka SŠA no pavedieniem tiktu importēts ar citiem KN kodiem, nevis tiem, kas minēti sūdzībā, un ka uz stikla šķiedras pavedieniem arī citās procedūrās neattiecas pasākumi, kas noteikti stikla šķiedras grīstēm. |
| --- | --- |

(64)

Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka būtu jāapsver stikla šķiedras pavedienu izslēgšana no izmeklēšanas tvēruma. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka stikla šķiedras pavedieni nav tieši minēti ne anketā, ne sūdzībā, ne paziņojumā par procedūras sākšanu, tātad neietilpst ražojuma tvērumā. Tas apgalvoja arī, ka SŠA no pavedieniem nevar klasificēt pēc ražojuma kontroles numura (“RKN”) īpašībām, ka SŠA no pavedieniem tiktu importēts ar citiem KN kodiem, nevis tiem, kas minēti sūdzībā, un ka uz stikla šķiedras pavedieniem arī citās procedūrās neattiecas pasākumi, kas noteikti stikla šķiedras grīstēm.

| (65) | Sūdzības iesniedzējs un vēl cits Savienības ražotājs (kas nav sūdzības iesniedzējs) apgalvoja, ka izmeklēšana būtu jāattiecina tikai uz SŠA no negrodotiem stikla šķiedras pavedieniem (sauktiem arī par nulles groduma pavedieniem), savukārt grodotus pavedienus varētu izslēgt no izmeklēšanas tvēruma. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka negrodotiem stikla šķiedras pavedieniem ir tādas pašas īpašības kā stikla šķiedras grīstēm tādā ziņā, ka tie sastāv no negrodotu filamentu vai saišķu kūļa un tiek izmantoti tādiem pašiem nolūkiem kā grīstes, un to diametrs parasti ir 13–24 mikrometri un lineārais blīvums – 300–4 800 teksi. |
| --- | --- |

(65)

Sūdzības iesniedzējs un vēl cits Savienības ražotājs (kas nav sūdzības iesniedzējs) apgalvoja, ka izmeklēšana būtu jāattiecina tikai uz SŠA no negrodotiem stikla šķiedras pavedieniem (sauktiem arī par nulles groduma pavedieniem), savukārt grodotus pavedienus varētu izslēgt no izmeklēšanas tvēruma. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka negrodotiem stikla šķiedras pavedieniem ir tādas pašas īpašības kā stikla šķiedras grīstēm tādā ziņā, ka tie sastāv no negrodotu filamentu vai saišķu kūļa un tiek izmantoti tādiem pašiem nolūkiem kā grīstes, un to diametrs parasti ir 13–24 mikrometri un lineārais blīvums – 300–4 800 teksi.

| (66) | Attiecībā uz stikla šķiedras pavedienu SŠA iekļaušanu ražojuma tvērumā paziņojumā par procedūras sākšanu izmeklējamais ražojums definēts šādi: “austi un/vai sašūti audumi no nepārtrauktas stikla elementāršķiedras grīstēm un/vai pavedieniem, [..]” (17). Izmeklēšanā tika konstatēts, ka negrodotiem stikla šķiedras pavedieniem ir tādas pašas pamatīpašības kā stikla šķiedras grīstēm, proti, tie sastāv no negrodotu filamentu vai saišķu kūļa un tiek izmantoti tādiem pašiem nolūkiem. Abiem diametrs parasti ir 13–24 mikrometri un lineārais blīvums – 300–4 800 teksi. Tādējādi nebūtu lietderīgi izslēgt šos ražojuma veidus no izmeklēšanas tvēruma. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz stikla šķiedras pavedienu SŠA iekļaušanu ražojuma tvērumā paziņojumā par procedūras sākšanu izmeklējamais ražojums definēts šādi: “austi un/vai sašūti audumi no nepārtrauktas stikla elementāršķiedras grīstēm un/vai pavedieniem, [..]” (17). Izmeklēšanā tika konstatēts, ka negrodotiem stikla šķiedras pavedieniem ir tādas pašas pamatīpašības kā stikla šķiedras grīstēm, proti, tie sastāv no negrodotu filamentu vai saišķu kūļa un tiek izmantoti tādiem pašiem nolūkiem. Abiem diametrs parasti ir 13–24 mikrometri un lineārais blīvums – 300–4 800 teksi. Tādējādi nebūtu lietderīgi izslēgt šos ražojuma veidus no izmeklēšanas tvēruma.

austi un/vai sašūti audumi no nepārtrauktas stikla elementāršķiedras grīstēm un/vai pavedieniem, [..]

17

| (67) | Attiecībā uz SŠA, kas izgatavoti lielākoties no grodotiem stikla šķiedras pavedieniem, Komisija norāda, ka šis ražojums, kuram ir citādas pamatīpašības un arī citādi galalietojumi, piemēram, to izmanto iespiedshēmu platēs, nekad nav bijis iekļauts attiecīgā ražojuma tvērumā. Šo aspektu Komisija ir skaidri izklāstījusi skaidrojošajā paziņojumā. |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz SŠA, kas izgatavoti lielākoties no grodotiem stikla šķiedras pavedieniem, Komisija norāda, ka šis ražojums, kuram ir citādas pamatīpašības un arī citādi galalietojumi, piemēram, to izmanto iespiedshēmu platēs, nekad nav bijis iekļauts attiecīgā ražojuma tvērumā. Šo aspektu Komisija ir skaidri izklāstījusi skaidrojošajā paziņojumā.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

ĶTR

3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (68) | Kā norādīts 43. apsvērumā, Jushi un Hengshi izmeklēšanā nesadarbojās. Komisija pieņēma informāciju no trešā saistītā uzņēmuma, kas sniedza nepieciešamo informāciju vēlākā posmā. Minēto triju uzņēmumu situācija un to piezīmes ir aplūkotas šajā iedaļā. |
| --- | --- |

(68)

Kā norādīts 43. apsvērumā, Jushi un Hengshi izmeklēšanā nesadarbojās. Komisija pieņēma informāciju no trešā saistītā uzņēmuma, kas sniedza nepieciešamo informāciju vēlākā posmā. Minēto triju uzņēmumu situācija un to piezīmes ir aplūkotas šajā iedaļā.

Jushi

Hengshi

| (69) | Jushi, vertikāli integrēts ražotājs eksportētājs, atbildē uz anketas jautājumiem un pēc tam atbildē uz vēstuli par nepilnībām, nesniedza svarīgu informāciju par savu ražošanas procesu. Trūkstošā informācija bija svarīga, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu uzņēmumam noteiktu normālo vērtību, un tai būtu jāatspoguļo vertikāli integrēta uzņēmuma ražošanas process. Komisija pieprasīja informāciju par izgatavošanas izmaksām attiecībā uz katru RKN. Tā ietver visu to ražošanas faktoru apjomu un vērtību attiecībā uz katru RKN, ko Jushi izmanto SŠA ražošanā. Tomēr Jushi atteicās sniegt pieprasīto informāciju par konkrētiem ražošanas faktoriem, piemēram, sīkāku informāciju par galveno SŠA ražošanas izejvielu – stikla šķiedras grīstu (SŠG) ražošanā izmantoto smitēšanas maisījumu – attiecībā uz katru RKN. Lai gan Komisija vairākkārt pieprasīja informāciju, paskaidrojot, kādēļ informācija ir nepieciešama, Jushi atteicās sniegt šo informāciju. Rezultātā Komisija informēja Jushi par nodomu saistībā ar normālās vērtības noteikšanu izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(69)

Jushi, vertikāli integrēts ražotājs eksportētājs, atbildē uz anketas jautājumiem un pēc tam atbildē uz vēstuli par nepilnībām, nesniedza svarīgu informāciju par savu ražošanas procesu. Trūkstošā informācija bija svarīga, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu uzņēmumam noteiktu normālo vērtību, un tai būtu jāatspoguļo vertikāli integrēta uzņēmuma ražošanas process. Komisija pieprasīja informāciju par izgatavošanas izmaksām attiecībā uz katru RKN. Tā ietver visu to ražošanas faktoru apjomu un vērtību attiecībā uz katru RKN, ko Jushi izmanto SŠA ražošanā. Tomēr Jushi atteicās sniegt pieprasīto informāciju par konkrētiem ražošanas faktoriem, piemēram, sīkāku informāciju par galveno SŠA ražošanas izejvielu – stikla šķiedras grīstu (SŠG) ražošanā izmantoto smitēšanas maisījumu – attiecībā uz katru RKN. Lai gan Komisija vairākkārt pieprasīja informāciju, paskaidrojot, kādēļ informācija ir nepieciešama, Jushi atteicās sniegt šo informāciju. Rezultātā Komisija informēja Jushi par nodomu saistībā ar normālās vērtības noteikšanu izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

Jushi

Jushi

Jushi

Jushi

Jushi

| (70) | Uzņēmums tika arī informēts, ka, tā kā tas bija atteicies sadarboties, pārbaudes apmeklējuma laikā netiks pieņemta informācija, kas attiecas uz normālo vērtību. Šīs informācijas analīze pirms pārbaudes apmeklējuma bija ļoti svarīga, lai nodrošinātu, ka pārbaudes apmeklējums ir efektīvs un lietderīgs pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētajai normālās vērtības noteikšanai. Turklāt, ņemot vērā izmeklēšanai piemērojamos tiesību aktos noteiktos termiņus, kā arī ražotājam eksportētājam atvēlēto pietiekamo laiku un iespējas sniegt nepieciešamo informāciju, Komisija vairs nevarēja pieņemt jaunu informāciju, kas attiektos uz normālo vērtību. |
| --- | --- |

(70)

Uzņēmums tika arī informēts, ka, tā kā tas bija atteicies sadarboties, pārbaudes apmeklējuma laikā netiks pieņemta informācija, kas attiecas uz normālo vērtību. Šīs informācijas analīze pirms pārbaudes apmeklējuma bija ļoti svarīga, lai nodrošinātu, ka pārbaudes apmeklējums ir efektīvs un lietderīgs pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētajai normālās vērtības noteikšanai. Turklāt, ņemot vērā izmeklēšanai piemērojamos tiesību aktos noteiktos termiņus, kā arī ražotājam eksportētājam atvēlēto pietiekamo laiku un iespējas sniegt nepieciešamo informāciju, Komisija vairs nevarēja pieņemt jaunu informāciju, kas attiektos uz normālo vērtību.

| (71) | Jushi apgalvoja, ka Komisija tik un tā būtu varējusi nonākt pie saprātīga konstatējuma, ja būtu uzskatījusi to par vertikāli neintegrētu ražotāju, proti, noteikusi tā ražošanas faktorus un ražošanas izmaksas, pamatojoties uz SŠG – galveno SŠA ražošanas izejvielu. Tas apgalvoja, ka attiecīgā informācija tika iesniegta noteiktajā termiņā un bija pārbaudāma. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas ir rīkojies, cik labi vien spējis, izpaužot Komisijai visu informāciju, ko tas neuzskatīja par konfidenciālu komercinformāciju. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas nav varējis sniegt SŠG ražošanas izmaksas, jo īpaši attiecībā uz smitēšanas maisījumu, kas sastāv no vairākām tikai uzņēmumā izmantotām ķīmiskām vielām, jo šā iemesla dēļ tā ir konfidenciāla komercinformācija. |
| --- | --- |

(71)

Jushi apgalvoja, ka Komisija tik un tā būtu varējusi nonākt pie saprātīga konstatējuma, ja būtu uzskatījusi to par vertikāli neintegrētu ražotāju, proti, noteikusi tā ražošanas faktorus un ražošanas izmaksas, pamatojoties uz SŠG – galveno SŠA ražošanas izejvielu. Tas apgalvoja, ka attiecīgā informācija tika iesniegta noteiktajā termiņā un bija pārbaudāma. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas ir rīkojies, cik labi vien spējis, izpaužot Komisijai visu informāciju, ko tas neuzskatīja par konfidenciālu komercinformāciju. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas nav varējis sniegt SŠG ražošanas izmaksas, jo īpaši attiecībā uz smitēšanas maisījumu, kas sastāv no vairākām tikai uzņēmumā izmantotām ķīmiskām vielām, jo šā iemesla dēļ tā ir konfidenciāla komercinformācija.

Jushi

| (72) | Tomēr trūkstošā informācija (SŠG izgatavošanas izmaksu noteikšanai nepieciešamie sīkākie dati par smitēšanas maisījumu attiecībā uz katru RKN) bija svarīga, lai noteiktu normālo vērtību, ja tiktu piemērots pamatregulas 2. panta 6.a punkts, jo tai ir jāatspoguļo ražotāja eksportētāja ražošanas process. Turklāt ražotājs eksportētājs nepamatoja, kā Komisija varētu nonākt pie saprātīga konstatējuma neatkarīgi no tā, ka nav izpausta nepieciešamā informācija par pilnīgām izgatavošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(72)

Tomēr trūkstošā informācija (SŠG izgatavošanas izmaksu noteikšanai nepieciešamie sīkākie dati par smitēšanas maisījumu attiecībā uz katru RKN) bija svarīga, lai noteiktu normālo vērtību, ja tiktu piemērots pamatregulas 2. panta 6.a punkts, jo tai ir jāatspoguļo ražotāja eksportētāja ražošanas process. Turklāt ražotājs eksportētājs nepamatoja, kā Komisija varētu nonākt pie saprātīga konstatējuma neatkarīgi no tā, ka nav izpausta nepieciešamā informācija par pilnīgām izgatavošanas izmaksām.

| (73) | Komisija arī precizēja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. pantu visa antidempinga procedūrā iesniegtā konfidenciālā komercinformācija tiek uzskatīta par stingri konfidenciālu un ka šai informācijai nevar piekļūt citas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(73)

Komisija arī precizēja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. pantu visa antidempinga procedūrā iesniegtā konfidenciālā komercinformācija tiek uzskatīta par stingri konfidenciālu un ka šai informācijai nevar piekļūt citas ieinteresētās personas.

| (74) | Tādēļ Komisija noraidīja ražotāja eksportētāja paustos argumentus un nolēma savos konstatējumos saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu pamatoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(74)

Tādēļ Komisija noraidīja ražotāja eksportētāja paustos argumentus un nolēma savos konstatējumos saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu pamatoties uz pieejamajiem faktiem.

| (75) | Cits neintegrēts CNMB grupas uzņēmums Hengshi pārbaudes apmeklējuma laikā sniedza nepatiesu un maldinošu informāciju, kā arī būtiski apgrūtināja pārbaudes procesa veikšanu, jo noklusēja svarīgu informāciju un nevajadzīgi vairākkārt aizkavēja pārbaudes procesu. Proti, sniegtā informācija par RKN, ieguldījuma skalu, kas tika izmantota, lai aprēķinātu elektroenerģijas, darbaspēka un pieskaitāmo izmaksu patēriņa apjomu katra RKN ražošanas izmaksās, tā 2018. gada pārbaudes bilanci un kapitāla daļu īpašnieku struktūru, tika uzskatīta par neuzticamu, un to nevarēja izmantot, lai noteiktu šā ražotāja eksportētāja dempinga starpību. |
| --- | --- |

(75)

Cits neintegrēts CNMB grupas uzņēmums Hengshi pārbaudes apmeklējuma laikā sniedza nepatiesu un maldinošu informāciju, kā arī būtiski apgrūtināja pārbaudes procesa veikšanu, jo noklusēja svarīgu informāciju un nevajadzīgi vairākkārt aizkavēja pārbaudes procesu. Proti, sniegtā informācija par RKN, ieguldījuma skalu, kas tika izmantota, lai aprēķinātu elektroenerģijas, darbaspēka un pieskaitāmo izmaksu patēriņa apjomu katra RKN ražošanas izmaksās, tā 2018. gada pārbaudes bilanci un kapitāla daļu īpašnieku struktūru, tika uzskatīta par neuzticamu, un to nevarēja izmantot, lai noteiktu šā ražotāja eksportētāja dempinga starpību.

CNMB

Hengshi

| (76) | Tādēļ Komisija informēja attiecīgo uzņēmumu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu secināts, ka jāpiemēro pamatregulas 2. panta 6.a punkts, tai ir nodoms normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu izmantot pieejamos faktus. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu ieinteresētā persona tika informēta par iemesliem, kāpēc sniegtā informācija netika ņemta vērā, un tai tika dota iespēja sniegt papildu skaidrojumus. |
| --- | --- |

(76)

Tādēļ Komisija informēja attiecīgo uzņēmumu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu secināts, ka jāpiemēro pamatregulas 2. panta 6.a punkts, tai ir nodoms normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu izmantot pieejamos faktus. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu ieinteresētā persona tika informēta par iemesliem, kāpēc sniegtā informācija netika ņemta vērā, un tai tika dota iespēja sniegt papildu skaidrojumus.

| (77) | Hengshi iesniedza piezīmes par Komisijas nodomu konstatējumos pamatoties uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un pieprasīja, lai to uzklausītu tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē, – uzklausīšana notika 2019. gada 28. oktobrī. Uzņēmums apgalvoja, ka tas nav apzināti kavējis vai apturējis izmeklēšanas procesu un ir rīkojies, cik labi vien iespējams. Proti, uzņēmums apgalvoja, ka iesniegtā informācija nav bijusi ne nepatiesa, ne maldinoša un ka pārbaudes apmeklējuma laikā tas ir iesniedzis gandrīz pilnīgi pareizu RKN tabulu. Paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā tas iesniedzis pilnīgi pareizu RKN tabulu, kas tika pārbaudīta šīs antisubsidēšanas izmeklēšanas sakarā un kas būtu jāizmanto šajā procedūrā kā pieejamie fakti. Uzņēmums apgalvoja arī, ka iesniegtās ieguldījuma skalas ražošanas izmaksām attiecībā uz katru RKN bija koeficienti, kas iepriekš tika izmantoti vadības un izmaksu grāmatvedības vajadzībām un ko uzņēmums izmanto ikdienā. Uzņēmums uzstāja, ka minētās ieguldījuma skalas objektīvi atspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas. Saistībā ar 2018. gada pārbaudes bilanci uzņēmums skaidro, ka, iesniedzot apliecinošos dokumentus pārbaudes apmeklējuma laikā, tas nav apzinājies, ka šīs korekcijas minētajos dokumentos nav acīmredzamas sistēmas tehnisko ierobežojumu dēļ. Tiek paskaidrots, ka šīs nepilnības iemesls bija pāreja uz jaunu grāmatvedības sistēmu 2019. gada 1. janvārī – šis fakts Komisijai iepriekš nebija izpausts. Uzņēmums apstrīdēja to, ka informācijas neizpaušana par jaunās sistēmas pastāvēšanu būtu nepamatoti aizkavējusi pārbaudes veikšanu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka kļūdainā informācija par viena kapitāla daļas īpašnieka procentuālo daļu bija radusies drukas kļūdas dēļ un pārbaudes apmeklējuma laikā tika izlabota. Tādēļ šī kļūda nebūtu jāatzīst par “maldinošu” informāciju, kas radītu pamatu piemērot pamatregulas 18. pantu. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apstrīdēja, ka tas būtu vairākkārt kavējis pārbaudes procesu, jo īpaši neiesniedzot i) skaidrojumus par konkrētu (konfidenciālu) anketā norādītu dokumentu un ii) pārskatītas darba lapas. |
| --- | --- |

(77)

Hengshi iesniedza piezīmes par Komisijas nodomu konstatējumos pamatoties uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un pieprasīja, lai to uzklausītu tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē, – uzklausīšana notika 2019. gada 28. oktobrī. Uzņēmums apgalvoja, ka tas nav apzināti kavējis vai apturējis izmeklēšanas procesu un ir rīkojies, cik labi vien iespējams. Proti, uzņēmums apgalvoja, ka iesniegtā informācija nav bijusi ne nepatiesa, ne maldinoša un ka pārbaudes apmeklējuma laikā tas ir iesniedzis gandrīz pilnīgi pareizu RKN tabulu. Paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā tas iesniedzis pilnīgi pareizu RKN tabulu, kas tika pārbaudīta šīs antisubsidēšanas izmeklēšanas sakarā un kas būtu jāizmanto šajā procedūrā kā pieejamie fakti. Uzņēmums apgalvoja arī, ka iesniegtās ieguldījuma skalas ražošanas izmaksām attiecībā uz katru RKN bija koeficienti, kas iepriekš tika izmantoti vadības un izmaksu grāmatvedības vajadzībām un ko uzņēmums izmanto ikdienā. Uzņēmums uzstāja, ka minētās ieguldījuma skalas objektīvi atspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas. Saistībā ar 2018. gada pārbaudes bilanci uzņēmums skaidro, ka, iesniedzot apliecinošos dokumentus pārbaudes apmeklējuma laikā, tas nav apzinājies, ka šīs korekcijas minētajos dokumentos nav acīmredzamas sistēmas tehnisko ierobežojumu dēļ. Tiek paskaidrots, ka šīs nepilnības iemesls bija pāreja uz jaunu grāmatvedības sistēmu 2019. gada 1. janvārī – šis fakts Komisijai iepriekš nebija izpausts. Uzņēmums apstrīdēja to, ka informācijas neizpaušana par jaunās sistēmas pastāvēšanu būtu nepamatoti aizkavējusi pārbaudes veikšanu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka kļūdainā informācija par viena kapitāla daļas īpašnieka procentuālo daļu bija radusies drukas kļūdas dēļ un pārbaudes apmeklējuma laikā tika izlabota. Tādēļ šī kļūda nebūtu jāatzīst par “maldinošu” informāciju, kas radītu pamatu piemērot pamatregulas 18. pantu. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apstrīdēja, ka tas būtu vairākkārt kavējis pārbaudes procesu, jo īpaši neiesniedzot i) skaidrojumus par konkrētu (konfidenciālu) anketā norādītu dokumentu un ii) pārskatītas darba lapas.

Hengshi

| (78) | Pirmkārt, Henshi šajā izmeklēšanā iesniegtais RKN bija nepareizs, lai gan sešu dienu pārbaudes apmeklējuma laikā ražotājam eksportētājam tika dotas vairākas iespējas koriģēt RKN. Pamatojoties uz sniegto informāciju, Komisijai neizdevās noteikt ticamas vidējās pārdošanas cenas attiecībā uz katru RKN, tādēļ sniegto informāciju nevarēja ņemt vērā. |
| --- | --- |

(78)

Pirmkārt, Henshi šajā izmeklēšanā iesniegtais RKN bija nepareizs, lai gan sešu dienu pārbaudes apmeklējuma laikā ražotājam eksportētājam tika dotas vairākas iespējas koriģēt RKN. Pamatojoties uz sniegto informāciju, Komisijai neizdevās noteikt ticamas vidējās pārdošanas cenas attiecībā uz katru RKN, tādēļ sniegto informāciju nevarēja ņemt vērā.

Henshi

| (79) | Otrkārt, izmeklēšanā atklājās, ka ražotāja eksportētāja izmantotā ieguldījuma skala pareizi neatspoguļo elektroenerģijas, darbaspēka un pieskaitāmo izmaksu apjomu attiecībā uz katru RKN. Tas tā bija tādēļ, ka uzņēmums, nosakot ieguldījuma skalu, nebija ņēmis vērā ražošanas iekārtu dīkstāves laiku. Rezultātā tika noteikts pārmērīgi augsts nelielā apjomā saražotu ražojumu ražošanas procesā patērētais elektroenerģijas un pieskaitāmo izmaksu līmenis, bet lielā apjomā saražotiem ražojumiem – pārmērīgi zems šo pašu posteņu līmenis. Ražotāja eksportētāja izmantotās ieguldījuma skalas arī izraisīja darba stundu neregulāru sadali attiecībā uz katru RKN. Ražotājs eksportētājs 2019. gada 22. jūlija vēstulē Komisijas dienestiem atzina šo kļūdu. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā izmeklēšanas grupa vairākkārt uzsvēra rezultātu nesakritību gadījumā, ja tiek izmantotas uzņēmuma ieteiktās ieguldījuma skalas, taču uzņēmums atteicās aplūkot šo jautājumu. Pat ja ražotājs eksportētājs šīs ieguldījuma skalas ir izmantojis iepriekš, tās nepareizi atspoguļo elektroenerģijas, darbaspēka un pieskaitāmo izmaksu apjomu attiecībā uz katru RKN. Pamatojoties uz minēto, Komisija konstatēja, ka izmantotās ieguldījuma skalas neļauj ticami noteikt uzņēmuma izgatavošanas izmaksas attiecībā uz katru RKN. Tāpēc arī šo informāciju nevarēja ņemt vērā. |
| --- | --- |

(79)

Otrkārt, izmeklēšanā atklājās, ka ražotāja eksportētāja izmantotā ieguldījuma skala pareizi neatspoguļo elektroenerģijas, darbaspēka un pieskaitāmo izmaksu apjomu attiecībā uz katru RKN. Tas tā bija tādēļ, ka uzņēmums, nosakot ieguldījuma skalu, nebija ņēmis vērā ražošanas iekārtu dīkstāves laiku. Rezultātā tika noteikts pārmērīgi augsts nelielā apjomā saražotu ražojumu ražošanas procesā patērētais elektroenerģijas un pieskaitāmo izmaksu līmenis, bet lielā apjomā saražotiem ražojumiem – pārmērīgi zems šo pašu posteņu līmenis. Ražotāja eksportētāja izmantotās ieguldījuma skalas arī izraisīja darba stundu neregulāru sadali attiecībā uz katru RKN. Ražotājs eksportētājs 2019. gada 22. jūlija vēstulē Komisijas dienestiem atzina šo kļūdu. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā izmeklēšanas grupa vairākkārt uzsvēra rezultātu nesakritību gadījumā, ja tiek izmantotas uzņēmuma ieteiktās ieguldījuma skalas, taču uzņēmums atteicās aplūkot šo jautājumu. Pat ja ražotājs eksportētājs šīs ieguldījuma skalas ir izmantojis iepriekš, tās nepareizi atspoguļo elektroenerģijas, darbaspēka un pieskaitāmo izmaksu apjomu attiecībā uz katru RKN. Pamatojoties uz minēto, Komisija konstatēja, ka izmantotās ieguldījuma skalas neļauj ticami noteikt uzņēmuma izgatavošanas izmaksas attiecībā uz katru RKN. Tāpēc arī šo informāciju nevarēja ņemt vērā.

| (80) | Treškārt, Komisija nepiekrīt, ka šis ražotājs eksportētājs, neaizpauzdams, ka pastāv jauna grāmatvedības sistēma, nekavēja pārbaudes procesu. Lai novērtētu šīs jaunās sistēmas ietekmi uz uzņēmuma sniegto informāciju, pagāja vairāk laika, nekā bija nepieciešams. Izbrīnu rada arī fakts, ka uzņēmuma finanšu vadītājs, kurš piedalījās pārbaudes apmeklējumā, šo informāciju nekavējoties neatklāja izmeklēšanas grupai. Ja šis fakts izmeklēšanas grupai nebūtu noklusēts, nebūtu bijis vajadzības pārbaudīt, vai jaunā sistēma ir ietekmējusi par 2018. gadu paziņotos datus. Šo papildu laiku būtu bijis iespējams izmantot svarīgāku anketas daļu pārbaudei. Komisija norāda, ka, lai gan izmeklēšanas grupa pagarināja pārbaudes apmeklējumu par vienu dienu, tā tik un tā nespēja pienācīgi pabeigt uzņēmuma sniegto datu pārbaudi pieejamajā (papildu) laikā. |
| --- | --- |

(80)

Treškārt, Komisija nepiekrīt, ka šis ražotājs eksportētājs, neaizpauzdams, ka pastāv jauna grāmatvedības sistēma, nekavēja pārbaudes procesu. Lai novērtētu šīs jaunās sistēmas ietekmi uz uzņēmuma sniegto informāciju, pagāja vairāk laika, nekā bija nepieciešams. Izbrīnu rada arī fakts, ka uzņēmuma finanšu vadītājs, kurš piedalījās pārbaudes apmeklējumā, šo informāciju nekavējoties neatklāja izmeklēšanas grupai. Ja šis fakts izmeklēšanas grupai nebūtu noklusēts, nebūtu bijis vajadzības pārbaudīt, vai jaunā sistēma ir ietekmējusi par 2018. gadu paziņotos datus. Šo papildu laiku būtu bijis iespējams izmantot svarīgāku anketas daļu pārbaudei. Komisija norāda, ka, lai gan izmeklēšanas grupa pagarināja pārbaudes apmeklējumu par vienu dienu, tā tik un tā nespēja pienācīgi pabeigt uzņēmuma sniegto datu pārbaudi pieejamajā (papildu) laikā.

| (81) | Ceturtkārt, kļūdai, kas pieļauta, ziņojot par kapitāla daļu īpašnieku, bija būtiska ietekme un tā bija izšķirīga, nosakot, vai šis ražotājs eksportētājs ir saistīts ar citu ražotāju eksportētāju (un tādējādi ietilpst vienā un tajā pašā grupā, kam noteikts viens antidempinga maksājums). Tādēļ šī kļūda tika uzskatīta par būtisku un maldinošu neatkarīgi no tā, vai nepareizā informācija tika sniegta apzināti vai neapzināti. |
| --- | --- |

(81)

Ceturtkārt, kļūdai, kas pieļauta, ziņojot par kapitāla daļu īpašnieku, bija būtiska ietekme un tā bija izšķirīga, nosakot, vai šis ražotājs eksportētājs ir saistīts ar citu ražotāju eksportētāju (un tādējādi ietilpst vienā un tajā pašā grupā, kam noteikts viens antidempinga maksājums). Tādēļ šī kļūda tika uzskatīta par būtisku un maldinošu neatkarīgi no tā, vai nepareizā informācija tika sniegta apzināti vai neapzināti.

| (82) | Visbeidzot, Komisija joprojām uzskata, ka uzņēmums vairākkārt kavēja pārbaudes procesu. Saistībā ar paskaidrojumu nesniegšanu par atbildē uz anketas jautājumiem norādīto konfidenciālo dokumentu Komisija norāda, ka klātienes pārbaudes laikā no izmeklēšanas grupas tika slēpta svarīga informācija, kas tika sniegta tikai pēc ilgas kavēšanās, kas ir ieprotokolēts uzņēmumam izsniegtajā apmeklējuma ziņojumā (18). Pārbaudes apmeklējuma laikā Komisija arī pieprasīja informāciju, lai pārbaudītu, ka attiecīgā ražojuma RKN struktūra ir pareiza. Tomēr Hengshi sniedza sīkāku informāciju par RKN struktūru tikai pēc tam, kad tika konstatēts, ka RKN ir nepareizs. Pārbaudes apmeklējuma laikā uzņēmums arī nesniedza pārskatītu dokumentāciju attiecībā uz RKN, kamēr lietas izmeklēšanas grupa nebija ievērojusi papildu kļūdas iesniegtajā dokumentācijā. Tobrīd lietas izmeklēšanas grupa jau bija pavadījusi ievērojamu laiku, cenšoties pārbaudīt RKN, un bija devusi uzņēmumam iespēju iesniegt derīgu dokumentāciju un atkārtoti sākt RKN pārbaudi. Šāda rīcība nepārprotami kavēja izmeklēšanu, jo tā liedza Komisijas amatpersonām pabeigt iesniegto RKN pārbaudi. Tādēļ Komisija nevar piekrist, ka uzņēmums ievērojami nekavēja pārbaudi. |
| --- | --- |

(82)

Visbeidzot, Komisija joprojām uzskata, ka uzņēmums vairākkārt kavēja pārbaudes procesu. Saistībā ar paskaidrojumu nesniegšanu par atbildē uz anketas jautājumiem norādīto konfidenciālo dokumentu Komisija norāda, ka klātienes pārbaudes laikā no izmeklēšanas grupas tika slēpta svarīga informācija, kas tika sniegta tikai pēc ilgas kavēšanās, kas ir ieprotokolēts uzņēmumam izsniegtajā apmeklējuma ziņojumā (18). Pārbaudes apmeklējuma laikā Komisija arī pieprasīja informāciju, lai pārbaudītu, ka attiecīgā ražojuma RKN struktūra ir pareiza. Tomēr Hengshi sniedza sīkāku informāciju par RKN struktūru tikai pēc tam, kad tika konstatēts, ka RKN ir nepareizs. Pārbaudes apmeklējuma laikā uzņēmums arī nesniedza pārskatītu dokumentāciju attiecībā uz RKN, kamēr lietas izmeklēšanas grupa nebija ievērojusi papildu kļūdas iesniegtajā dokumentācijā. Tobrīd lietas izmeklēšanas grupa jau bija pavadījusi ievērojamu laiku, cenšoties pārbaudīt RKN, un bija devusi uzņēmumam iespēju iesniegt derīgu dokumentāciju un atkārtoti sākt RKN pārbaudi. Šāda rīcība nepārprotami kavēja izmeklēšanu, jo tā liedza Komisijas amatpersonām pabeigt iesniegto RKN pārbaudi. Tādēļ Komisija nevar piekrist, ka uzņēmums ievērojami nekavēja pārbaudi.

18

Hengshi

| (83) | Tā kā šā ražotāja eksportētāja sniegtajai informācijai piemīt minētie nozīmīgie trūkumi, Komisija ir nolēmusi neņemt vērā šo informāciju (nevienu RKN un ražošanas izmaksas nevienam RKN) un konstatējumos pamatoties uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu (19). |
| --- | --- |

(83)

Tā kā šā ražotāja eksportētāja sniegtajai informācijai piemīt minētie nozīmīgie trūkumi, Komisija ir nolēmusi neņemt vērā šo informāciju (nevienu RKN un ražošanas izmaksas nevienam RKN) un konstatējumos pamatoties uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu (19).

19

| (84) | Tā kā uzņēmuma iesniegtās un uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas paustās piezīmes nemainīja konstatētos faktus un izdarītos secinājumus, Komisija apstiprina, ka attiecībā uz šā ražotāja eksportētāja eksporta cenu un normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tiks izmantoti pieejamie fakti. |
| --- | --- |

(84)

Tā kā uzņēmuma iesniegtās un uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas paustās piezīmes nemainīja konstatētos faktus un izdarītos secinājumus, Komisija apstiprina, ka attiecībā uz šā ražotāja eksportētāja eksporta cenu un normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tiks izmantoti pieejamie fakti.

| (85) | Visbeidzot, CNBM International – saistītais tirgotājs, kas pieder pie CNBM grupas, – neiesniedza nepieciešamās atbildes uz anketas I pielikuma jautājumiem. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka trūkst nepieciešamās informācijas par SŠA pārdošanas apjomu, un Komisija pieprasīja, lai CNMB International sniegtu informāciju par pārdošanas datiem un izskaidrotu, kādēļ tie netika iesniegti agrāk. |
| --- | --- |

(85)

Visbeidzot, CNBM International – saistītais tirgotājs, kas pieder pie CNBM grupas, – neiesniedza nepieciešamās atbildes uz anketas I pielikuma jautājumiem. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka trūkst nepieciešamās informācijas par SŠA pārdošanas apjomu, un Komisija pieprasīja, lai CNMB International sniegtu informāciju par pārdošanas datiem un izskaidrotu, kādēļ tie netika iesniegti agrāk.

CNBM International

CNBM

CNMB International

| (86) | CNBM International iesniedza pieprasīto informāciju par pārdošanas datiem un apgalvoja, ka šos pārdošanas datus uzzinājis, tikai gatavojot atbildi uz Komisijas vēstuli par nepilnībām paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā, kas minēta 3. apsvērumā. |
| --- | --- |

(86)

CNBM International iesniedza pieprasīto informāciju par pārdošanas datiem un apgalvoja, ka šos pārdošanas datus uzzinājis, tikai gatavojot atbildi uz Komisijas vēstuli par nepilnībām paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā, kas minēta 3. apsvērumā.

CNBM International

| (87) | Tomēr tik vēlu iesniegto informāciju bija iespējams pārbaudīt tikai daļēji. Tā kā izņēmuma kārtā runa bija tikai par nelielu apjomu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 3. punktu nolēma pieņemt ar šiem pārdošanas darījumiem saistīto informāciju un izmantot pieejamos faktus attiecībā uz konkrētu informāciju, piemēram, saistītā tirgotāja administratīvajiem, pārdošanas un vispārējiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(87)

Tomēr tik vēlu iesniegto informāciju bija iespējams pārbaudīt tikai daļēji. Tā kā izņēmuma kārtā runa bija tikai par nelielu apjomu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 3. punktu nolēma pieņemt ar šiem pārdošanas darījumiem saistīto informāciju un izmantot pieejamos faktus attiecībā uz konkrētu informāciju, piemēram, saistītā tirgotāja administratīvajiem, pārdošanas un vispārējiem izdevumiem.

3.2.   ĶTR ražotāja eksportētāja normālās vērtības noteikšanas procedūra, kas paredzēta pamatregulas 2. panta 6.a punktā

ĶTR ražotāja eksportētāja normālās vērtības noteikšanas procedūra, kas paredzēta pamatregulas 2. panta 6.a punktā

| (88) | Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka ĶTR iekšzemes tirgū pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR. |
| --- | --- |

(88)

Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka ĶTR iekšzemes tirgū pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR.

| (89) | Tādējādi, lai savāktu datus, kas vajadzīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta varbūtējai piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumā prasīto informāciju par izejresursiem, ko izmanto SŠA ražošanā. Attiecīgo informāciju sniedza deviņi ĶTR ražotāji eksportētāji, kas aptver visu SŠA eksporta apjomu uz Savienību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(89)

Tādējādi, lai savāktu datus, kas vajadzīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta varbūtējai piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumā prasīto informāciju par izejresursiem, ko izmanto SŠA ražošanā. Attiecīgo informāciju sniedza deviņi ĶTR ražotāji eksportētāji, kas aptver visu SŠA eksporta apjomu uz Savienību izmeklēšanas periodā.

| (90) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgajiem kropļojumiem ĶTR iekšzemes tirgū pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tā nosūtīja anketu arī ĶV. No ĶV netika saņemta atbilde. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi. ĶV nesniedza atbildi. |
| --- | --- |

(90)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgajiem kropļojumiem ĶTR iekšzemes tirgū pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tā nosūtīja anketu arī ĶV. No ĶV netika saņemta atbilde. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi. ĶV nesniedza atbildi.

| (91) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus par to, ka attiecībā uz Ķīnu ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Hengshi, Jushi un CCCLA izteica piezīmi par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnā, un tā ir aplūkota 106. un 107. apsvērumā. |
| --- | --- |

(91)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus par to, ka attiecībā uz Ķīnu ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Hengshi, Jushi un CCCLA izteica piezīmi par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnā, un tā ir aplūkota 106. un 107. apsvērumā.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Hengshi

Jushi

CCCLA

| (92) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ir norādījusi arī to, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai ĶTR ražotājam eksportētājam noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, tai varētu būt vajadzīgs izvēlēties atbilstošu reprezentatīvo valsti, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(92)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ir norādījusi arī to, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai ĶTR ražotājam eksportētājam noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, tai varētu būt vajadzīgs izvēlēties atbilstošu reprezentatīvo valsti, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

| (93) | Komisija 2019. gada 27. martā darīja pieejamu ieinteresētajām personām pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (“2019. gada marta paziņojums”), kurā lūdza viedokli par attiecīgajiem avotiem, ko Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro ievilkumu var izmantot normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem. Minētajā paziņojumā Komisija ir uzskaitījusi visus ražošanas faktorus, kā materiālus, enerģiju, darbaspēku un atlikumus, ko ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, proti, Brazīliju, Meksiku, Krievijas Federāciju un Turciju. |
| --- | --- |

(93)

Komisija 2019. gada 27. martā darīja pieejamu ieinteresētajām personām pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (“2019. gada marta paziņojums”), kurā lūdza viedokli par attiecīgajiem avotiem, ko Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro ievilkumu var izmantot normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem. Minētajā paziņojumā Komisija ir uzskaitījusi visus ražošanas faktorus, kā materiālus, enerģiju, darbaspēku un atlikumus, ko ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, proti, Brazīliju, Meksiku, Krievijas Federāciju un Turciju.

| (94) | Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no Taishan, Jushi, Hengshi un no sūdzības iesniedzēja. ĶV nesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(94)

Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no Taishan, Jushi, Hengshi un no sūdzības iesniedzēja. ĶV nesniedza piezīmes.

Taishan

Jushi

Hengshi

| (95) | Par 2019. gada marta paziņojumu saņemtās piezīmes Komisija aplūkoja 2019. gada 4. septembrī sniegtajā otrajā paziņojumā par lietas materiāliem attiecībā uz normālās vērtības noteikšanas avotiem (“2019. gada septembra paziņojums”). Komisija izveidoja arī pārskatīto ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka tajā posmā par reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē uzskatāma Turcija. Komisija arī noteica Turcijas izmantoto kodu sarakstu un lietas materiālu atklātajā daļā darīja pieejamu attiecīgo Turcijas muitas statistiku. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no diviem CNBM grupā ietilpstošiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Minētās piezīmes ir aplūkotas šīs regulas 106., 177., 207.–211. apsvērumā. |
| --- | --- |

(95)

Par 2019. gada marta paziņojumu saņemtās piezīmes Komisija aplūkoja 2019. gada 4. septembrī sniegtajā otrajā paziņojumā par lietas materiāliem attiecībā uz normālās vērtības noteikšanas avotiem (“2019. gada septembra paziņojums”). Komisija izveidoja arī pārskatīto ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka tajā posmā par reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē uzskatāma Turcija. Komisija arī noteica Turcijas izmantoto kodu sarakstu un lietas materiālu atklātajā daļā darīja pieejamu attiecīgo Turcijas muitas statistiku. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no diviem CNBM grupā ietilpstošiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Minētās piezīmes ir aplūkotas šīs regulas 106., 177., 207.–211. apsvērumā.

CNBM

3.3.   Normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās

Normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās

| (96) | Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti [parastās tirdzniecības operācijās].” |
| --- | --- |

(96)

Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti [parastās tirdzniecības operācijās].”

Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti [parastās tirdzniecības operācijās]

| (97) | Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Kā sīkāk paskaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā ir secinājusi, ka, pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, ir piemērojams pamatregulas 2. panta 6.a punkts. |
| --- | --- |

(97)

Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Kā sīkāk paskaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā ir secinājusi, ka, pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, ir piemērojams pamatregulas 2. panta 6.a punkts.

Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem

ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu

3.3.1.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.3.1.1.   Ievads

| (98) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts šādi: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:







  — | attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, |
| --- | --- | --- |

(98)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts šādi: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās

Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

—

attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes,

attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes,

| — | valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, |
| --- | --- |

—

valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

| — | diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, |
| --- | --- |

—

diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

| — | bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, |
| --- | --- |

—

bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

| — | izkropļotas algu izmaksas, |
| --- | --- |

—

izkropļotas algu izmaksas,

izkropļotas algu izmaksas,

| — | piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”. |
| --- | --- |

—

piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

| (99) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām attiecīgā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā šis saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr iespējamie secinājumi par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām attiecīgā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā šis saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr iespējamie secinājumi par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē.

| (100) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”. |
| --- | --- |

(100)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē

| (101) | Ievērojot šo noteikumu, Komisija ir publicējusi ziņojumu par ĶTR (“Ziņojums”) (20), kas apliecina, ka daudzos ekonomikas līmeņos ir būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistītus kropļojumus), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Kad izmeklēšana tika sākta, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Sūdzībā bija ietverti arī daži attiecīgi pierādījumi, kas papildina Ziņojumu. |
| --- | --- |

(101)

Ievērojot šo noteikumu, Komisija ir publicējusi ziņojumu par ĶTR (“Ziņojums”) (20), kas apliecina, ka daudzos ekonomikas līmeņos ir būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistītus kropļojumus), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Kad izmeklēšana tika sākta, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Sūdzībā bija ietverti arī daži attiecīgi pierādījumi, kas papildina Ziņojumu.

20

| (102) | Konkrēti, sūdzībā bija ietverta informācija par to, ka ĶV aktīvi veicina Ķīnas SŠA un SŠG ražošanas nozari. Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka Ķīnas 12. piecgades plānā uzsvērts jauno materiālu nozares svarīgums – un tie ietver SŠA kā “stratēģisku jaunveidotu nozari” – un paredzēts ka, izmantojot visaptverošu politikas atbalstu un vadību, tā būtu jāattīsta par “vadošo pīlārnozari”. Turklāt 13. piecgades plāna mērķis ir turpināt jauno materiālu nozaru attīstību, stiprinot pētniecību un izstrādi un uzlabojot apstrādes rūpniecības inovācijas spēju (21). |
| --- | --- |

(102)

Konkrēti, sūdzībā bija ietverta informācija par to, ka ĶV aktīvi veicina Ķīnas SŠA un SŠG ražošanas nozari. Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka Ķīnas 12. piecgades plānā uzsvērts jauno materiālu nozares svarīgums – un tie ietver SŠA kā “stratēģisku jaunveidotu nozari” – un paredzēts ka, izmantojot visaptverošu politikas atbalstu un vadību, tā būtu jāattīsta par “vadošo pīlārnozari”. Turklāt 13. piecgades plāna mērķis ir turpināt jauno materiālu nozaru attīstību, stiprinot pētniecību un izstrādi un uzlabojot apstrādes rūpniecības inovācijas spēju (21).

21

| (103) | Sūdzībā apgalvots arī, ka jauno materiālu nozare tiek atbalstīta arī ar iniciatīvu Made in China 2025, tādēļ tai ir tiesības uz ievērojamu valsts finansējumu. Sūdzībā ir minēti vairāki fondi, kas ir izveidoti iniciatīvas Made in China 2025 un tādējādi arī netieši SŠA nozares atbalstam (22). |
| --- | --- |

(103)

Sūdzībā apgalvots arī, ka jauno materiālu nozare tiek atbalstīta arī ar iniciatīvu Made in China 2025, tādēļ tai ir tiesības uz ievērojamu valsts finansējumu. Sūdzībā ir minēti vairāki fondi, kas ir izveidoti iniciatīvas Made in China 2025 un tādējādi arī netieši SŠA nozares atbalstam (22).

Made in China 2025

Made in China 2025

22

| (104) | Visbeidzot, sūdzībā norādīts, ka celtniecības materiālu nozares 13. piecgades plāns pauž aicinājumu optimizēt nozares struktūru, citustarp attīstot tādas jaunveidotās nozares kā materiālu uz stikla bāzes, rūpnieciskās keramikas, intraokulāro lēcu, augstas veiktspējas šķiedru un kompozītmateriālu, grafēna un modificētu materiālu nozari. Tas jāpanāk, izmantojot valdības finansējumu, nodokļu sistēmu, finanšu, cenu noteikšanas, enerģētikas un vides aizsardzības politiku un atbalstu kapitāla ieguldīšanai, lai piedalītos celtniecības materiālu uzņēmumu apvienošanā, iegādē un pārstrukturēšanā, izmantojot dažādus līdzekļus, arī aizdevumus (23). |
| --- | --- |

(104)

Visbeidzot, sūdzībā norādīts, ka celtniecības materiālu nozares 13. piecgades plāns pauž aicinājumu optimizēt nozares struktūru, citustarp attīstot tādas jaunveidotās nozares kā materiālu uz stikla bāzes, rūpnieciskās keramikas, intraokulāro lēcu, augstas veiktspējas šķiedru un kompozītmateriālu, grafēna un modificētu materiālu nozari. Tas jāpanāk, izmantojot valdības finansējumu, nodokļu sistēmu, finanšu, cenu noteikšanas, enerģētikas un vides aizsardzības politiku un atbalstu kapitāla ieguldīšanai, lai piedalītos celtniecības materiālu uzņēmumu apvienošanā, iegādē un pārstrukturēšanā, izmantojot dažādus līdzekļus, arī aizdevumus (23).

23

| (105) | Kā norādīts 41. apsvērumā, ĶV nav sniegusi ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai šajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(105)

Kā norādīts 41. apsvērumā, ĶV nav sniegusi ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai šajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (106) | Piezīmes par kropļojumiem tika saņemtas no Hengshi, Jushi un CCCLA, kas apgalvoja, ka Savienībai saskaņā ar PTO tiesību normām ir pienākums noteikt izmaksas saliktās normālās vērtības noteikšanai, lai atspoguļotu Ķīnas Tautas Republikā dominējošos apstākļus, kā paredz Antidempinga nolīguma 2. pants, un atsaucās uz PTO Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā DS 473 EU – Biodiesel (Argentina). |
| --- | --- |

(106)

Piezīmes par kropļojumiem tika saņemtas no Hengshi, Jushi un CCCLA, kas apgalvoja, ka Savienībai saskaņā ar PTO tiesību normām ir pienākums noteikt izmaksas saliktās normālās vērtības noteikšanai, lai atspoguļotu Ķīnas Tautas Republikā dominējošos apstākļus, kā paredz Antidempinga nolīguma 2. pants, un atsaucās uz PTO Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā DS 473 EU – Biodiesel (Argentina).

Hengshi

Jushi

CCCLA

DS 473 EU – Biodiesel (Argentina)

| (107) | Šīs izmeklēšanas vajadzībām Komisija 161. apsvērumā ir secinājusi, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir piemērojams 2. panta 6.a punkts. Turklāt Komisija uzskata, ka šis noteikums ir saderīgs ar Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Pēc Komisijas domām, kā skaidrots DS473 EU-Biodiesel (Argentina), pamatregulas noteikumi, kas vispārīgi attiecas uz visām PTO dalībvalstīm, konkrēti, pamatregulas 2. panta 5. punkta otrā daļa, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, kas ir pienācīgi koriģēti, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Komisija visbeidzot atgādināja, ka strīds DS473 EU-Biodiesel (Argentina) neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, kas šajā izmeklēšanā ir attiecīgais normālās vērtības noteikšanas juridiskais pamats. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(107)

Šīs izmeklēšanas vajadzībām Komisija 161. apsvērumā ir secinājusi, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir piemērojams 2. panta 6.a punkts. Turklāt Komisija uzskata, ka šis noteikums ir saderīgs ar Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Pēc Komisijas domām, kā skaidrots DS473 EU-Biodiesel (Argentina), pamatregulas noteikumi, kas vispārīgi attiecas uz visām PTO dalībvalstīm, konkrēti, pamatregulas 2. panta 5. punkta otrā daļa, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, kas ir pienācīgi koriģēti, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Komisija visbeidzot atgādināja, ka strīds DS473 EU-Biodiesel (Argentina) neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, kas šajā izmeklēšanā ir attiecīgais normālās vērtības noteikšanas juridiskais pamats. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

DS473 EU-Biodiesel (Argentina)

DS473 EU-Biodiesel (Argentina)

| (108) | Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot Ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētā analīze aptvēra būtisku valdības iejaukšanos ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(108)

Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot Ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētā analīze aptvēra būtisku valdības iejaukšanos ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot attiecīgo ražojumu.

3.3.1.2.   Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

| (109) | Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (24). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (25). |
| --- | --- |

(109)

Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (24). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (25).

sociālistiskās tirgus ekonomikas

ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums

valsts ekonomikas vadošais spēks

nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi

24

25

| (110) | Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts funkcija. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma”, tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma” (26). Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki. |
| --- | --- |

(110)

Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts funkcija. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma”, tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma” (26). Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma

26

| (111) | Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomiskos apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (27). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni. |
| --- | --- |

(111)

Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomiskos apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (27). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

27

| (112) | Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares/sektorus, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.3.1.5. iedaļu) (28). |
| --- | --- |

(112)

Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares/sektorus, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.3.1.5. iedaļu) (28).

28

| (113) | Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu) (29). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, piemēram, kapitāla vērtspapīru tirgiem, obligāciju tirgiem, privātā kapitāla tirgiem u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kas neietilpst banku nozarē, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (30). |
| --- | --- |

(113)

Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu) (29). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, piemēram, kapitāla vērtspapīru tirgiem, obligāciju tirgiem, privātā kapitāla tirgiem u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kas neietilpst banku nozarē, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (30).

29

30

| (114) | Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot tirgus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskais iepirkums jāveic tā, lai veicinātu valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu būtība nav noteikta, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (31). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai vadošajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (32). |
| --- | --- |

(114)

Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot tirgus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskais iepirkums jāveic tā, lai veicinātu valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu būtība nav noteikta, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (31). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai vadošajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (32).

31

32

| (115) | Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (33). |
| --- | --- |

(115)

Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (33).

33

3.3.1.3.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

| (116) | Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes. |
| --- | --- |

(116)

Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes.

| (117) | ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, jo īpaši valsts īpašumā esošajos uzņēmumos (“VU”). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas jomu īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.3.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU korporatīvo struktūru (34). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finanses (35). |
| --- | --- |

(117)

ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, jo īpaši valsts īpašumā esošajos uzņēmumos (“VU”). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas jomu īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.3.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU korporatīvo struktūru (34). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finanses (35).

34

35

| (118) | Tieši SŠA un SŠG nozarē ievērojama daļa īpašumu joprojām pieder Ķīnas valdībai. Valstij ir ievērojamas kapitāla daļas abās izlasē iekļautajās ražotāju grupās – CNBM grupā un Yuntianhua grupā –, kas ir lielākās SŠA un SŠG ražotājas Ķīnā. Šie uzņēmumi aptver aptuveni 68 % no kopējās ražošanas jaudas Ķīnas stikla šķiedras ražošanas nozarē, kura ietver gan SŠA, gan SŠG (36). |
| --- | --- |

(118)

Tieši SŠA un SŠG nozarē ievērojama daļa īpašumu joprojām pieder Ķīnas valdībai. Valstij ir ievērojamas kapitāla daļas abās izlasē iekļautajās ražotāju grupās – CNBM grupā un Yuntianhua grupā –, kas ir lielākās SŠA un SŠG ražotājas Ķīnā. Šie uzņēmumi aptver aptuveni 68 % no kopējās ražošanas jaudas Ķīnas stikla šķiedras ražošanas nozarē, kura ietver gan SŠA, gan SŠG (36).

CNBM

Yuntianhua

36

| (119) | Valdībai plaši iejaucoties tērauda nozarē un proporcionāli lielai daļai VU darbojoties nozarē, pat privātā īpašumā esošajiem ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Patiešām, kā izklāstīts 3.3.1.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem SŠA nozarē attiecas arī stratēģiskā uzraudzība un norādes. Tas pats notiek SŠG nozarē, kas ražo galveno SŠA izejvielu. |
| --- | --- |

(119)

Valdībai plaši iejaucoties tērauda nozarē un proporcionāli lielai daļai VU darbojoties nozarē, pat privātā īpašumā esošajiem ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Patiešām, kā izklāstīts 3.3.1.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem SŠA nozarē attiecas arī stratēģiskā uzraudzība un norādes. Tas pats notiek SŠG nozarē, kas ražo galveno SŠA izejvielu.

3.3.1.4.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

| (120) | Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valsts var iejaukties cenās un izmaksās, jo valsts ir pārstāvēta uzņēmumos. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (37), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, caur kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmējdarbības tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trijiem ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (38)) un uzņēmumam jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Šķiet, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, liekot tiem izvirzīt priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (39). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem, un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (40). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot SŠA ražotājus un to izejresursu piegādātājus. |
| --- | --- |

(120)

Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valsts var iejaukties cenās un izmaksās, jo valsts ir pārstāvēta uzņēmumos. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (37), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, caur kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmējdarbības tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trijiem ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (38)) un uzņēmumam jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Šķiet, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, liekot tiem izvirzīt priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (39). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem, un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (40). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot SŠA ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

37

38

39

40

| (121) | Tieši SŠA nozarē, kā jau norādīts, daudzi no lielākajiem SŠA ražotājiem ir valsts īpašumā. Lietas materiālu konfidenciālajā daļā ir pierādījumi arī par to, ka valsts ir pārstāvēta izlasē iekļautajos ražotājos eksportētājos uzņēmumos un spēj ietekmēt uzņēmuma lēmumus un galu galā iejaukties cenu vai izmaksu noteikšanā. Tā kā uzņēmuma statūtos vai citos dokumentos, kas ir konfidenciāli, ir ietverti konkrēti elementi, kas to pamato, tie attiecīgajai personai tika izpausti atsevišķi. |
| --- | --- |

(121)

Tieši SŠA nozarē, kā jau norādīts, daudzi no lielākajiem SŠA ražotājiem ir valsts īpašumā. Lietas materiālu konfidenciālajā daļā ir pierādījumi arī par to, ka valsts ir pārstāvēta izlasē iekļautajos ražotājos eksportētājos uzņēmumos un spēj ietekmēt uzņēmuma lēmumus un galu galā iejaukties cenu vai izmaksu noteikšanā. Tā kā uzņēmuma statūtos vai citos dokumentos, kas ir konfidenciāli, ir ietverti konkrēti elementi, kas to pamato, tie attiecīgajai personai tika izpausti atsevišķi.

| (122) | Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšana kropļo tirgu vēl vairāk (41). Tādējādi tas, ka valsts ir pārstāvēta uzņēmumos, ieskaitot VU SŠA un citās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē), ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās. |
| --- | --- |

(122)

Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšana kropļo tirgu vēl vairāk (41). Tādējādi tas, ka valsts ir pārstāvēta uzņēmumos, ieskaitot VU SŠA un citās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē), ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās.

41

3.3.1.5.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

| (123) | Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (42). |
| --- | --- |

(123)

Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (42).

42

| (124) | SŠA nozare tiek uzskatīta par svarīgu nozari, ko atbalsta ĶV. Tas ir apstiprināts vairākos nozares attīstības plānos, piemēram, ĶTR ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā vai iniciatīvā Made in China 2025 (43). |
| --- | --- |

(124)

SŠA nozare tiek uzskatīta par svarīgu nozari, ko atbalsta ĶV. Tas ir apstiprināts vairākos nozares attīstības plānos, piemēram, ĶTR ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā vai iniciatīvā Made in China 2025 (43).

Made in China 2025

43

| (125) | Turklāt SŠA bieži tiek vispārīgi dēvēti par “jaunajiem materiāliem”. Ceļvedī Made in China 2025 (44) ir aprakstīti deviņi nozares “jaunie materiāli” un to apakškategorijas, ieskaitot progresīvus pamatmateriālus (9.1. punkts), galvenos stratēģiskos materiālus (9.2. punkts), ieskaitot augstas veiktspējas šķiedras un kompozītmateriālus, kā arī jaunos energomateriālus (45). |
| --- | --- |

(125)

Turklāt SŠA bieži tiek vispārīgi dēvēti par “jaunajiem materiāliem”. Ceļvedī Made in China 2025 (44) ir aprakstīti deviņi nozares “jaunie materiāli” un to apakškategorijas, ieskaitot progresīvus pamatmateriālus (9.1. punkts), galvenos stratēģiskos materiālus (9.2. punkts), ieskaitot augstas veiktspējas šķiedras un kompozītmateriālus, kā arī jaunos energomateriālus (45).

Made in China 2025

44

45

| (126) | Turklāt papildus ceļvedim Made in China 2025 2016. gada novembrī 10 stratēģisko nozaru saraksts tika pārveidots par “Četru būtisko elementu katalogu”, ko izdevusi Valsts ražošanas stratēģiskā padomdevēja komiteja – konsultatīvā grupa Valsts vadošajai mazajai grupai valsts ražošanas spēju veidošanā. Šajā katalogā katra no 10 stratēģiskajām nozarēm ir iedalīta četrās nodaļās: i) galvenās būtiskās rezerves daļas, ii) svarīgākie būtiskie materiāli, iii) progresīvie būtiskie procesi/tehnoloģijas un iv) nozares tehnoloģiskās platformas. Stikla šķiedra ir iekļauta 7. nozares (elektroiekārtas) II punkta (svarīgākie būtiskie materiāli) 16. apakšpunktā (stikla šķiedras izolācijas plāksnes) un 9. nozares (jaunie materiāli) II punkta (svarīgākie būtiskie materiāli) 10. apakšpunktā (augstas veiktspējas šķiedras, monomēri un kompozītmateriāli) un 24. apakšpunktā (materiāli uz stikla bāzes). |
| --- | --- |

(126)

Turklāt papildus ceļvedim Made in China 2025 2016. gada novembrī 10 stratēģisko nozaru saraksts tika pārveidots par “Četru būtisko elementu katalogu”, ko izdevusi Valsts ražošanas stratēģiskā padomdevēja komiteja – konsultatīvā grupa Valsts vadošajai mazajai grupai valsts ražošanas spēju veidošanā. Šajā katalogā katra no 10 stratēģiskajām nozarēm ir iedalīta četrās nodaļās: i) galvenās būtiskās rezerves daļas, ii) svarīgākie būtiskie materiāli, iii) progresīvie būtiskie procesi/tehnoloģijas un iv) nozares tehnoloģiskās platformas. Stikla šķiedra ir iekļauta 7. nozares (elektroiekārtas) II punkta (svarīgākie būtiskie materiāli) 16. apakšpunktā (stikla šķiedras izolācijas plāksnes) un 9. nozares (jaunie materiāli) II punkta (svarīgākie būtiskie materiāli) 10. apakšpunktā (augstas veiktspējas šķiedras, monomēri un kompozītmateriāli) un 24. apakšpunktā (materiāli uz stikla bāzes).

Made in China 2025

| (127) | ĶTR ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā jaunie materiāli ir pieminēti vairākkārt: “Mēs rīkosimies straujāk, lai panāktu revolucionārus sasniegumus tādās pamattehnoloģiju jomās kā nākamās paaudzes informācijas un sakaru tehnoloģijas, jaunā enerģija, jaunie materiāli [..]” (46). Plāns paredz arī, ka tiks īstenoti ar svarīgāko jaunu materiālu pētniecību, izstrādi un lietojumu saistīti projekti (47). |
| --- | --- |

(127)

ĶTR ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā jaunie materiāli ir pieminēti vairākkārt: “Mēs rīkosimies straujāk, lai panāktu revolucionārus sasniegumus tādās pamattehnoloģiju jomās kā nākamās paaudzes informācijas un sakaru tehnoloģijas, jaunā enerģija, jaunie materiāli [..]” (46). Plāns paredz arī, ka tiks īstenoti ar svarīgāko jaunu materiālu pētniecību, izstrādi un lietojumu saistīti projekti (47).

Mēs rīkosimies straujāk, lai panāktu revolucionārus sasniegumus tādās pamattehnoloģiju jomās kā nākamās paaudzes informācijas un sakaru tehnoloģijas, jaunā enerģija, jaunie materiāli [..]

46

47

| (128) | Ceļvedī Made in China 2025 ir minētas 10 stratēģiskās nozares, ko ĶV uzskata par galvenajām nozarēm. Jauno materiālu nozare ir viena no 10 stratēģiskajām nozarēm, kas gūst labumu no priekšrocībām, ko sniedz dokumentā minētie atbalsta mehānismi, kuri citustarp ietver finansiālā atbalsta politiku, fiskālo un nodokļu politiku, Valsts padomes pārraudzību un atbalstu (48). |
| --- | --- |

(128)

Ceļvedī Made in China 2025 ir minētas 10 stratēģiskās nozares, ko ĶV uzskata par galvenajām nozarēm. Jauno materiālu nozare ir viena no 10 stratēģiskajām nozarēm, kas gūst labumu no priekšrocībām, ko sniedz dokumentā minētie atbalsta mehānismi, kuri citustarp ietver finansiālā atbalsta politiku, fiskālo un nodokļu politiku, Valsts padomes pārraudzību un atbalstu (48).

Made in China 2025

48

| (129) | Šķiedras ražojumi ir arī tieši minēti Ievirzes katalogā par rūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem (NDRC), 2011. gada izdevumā, proti, dokumentā, kurā ir uzskaitītas nozares, kas ir tiesīgas saņemt preferenciālu finansējumu celtniecības materiālu un tekstila sadaļās:

  “
  Celtniecības materiāli:


  (...)








  6. | Bezsārma stikla vilkšanas vannas krāsns tehnoloģija, kā arī augstas veiktspējas stikla šķiedras un tās ražojumu tehnoloģiju izstrāde un ražošana apjomā līdz 50 000 tonnām gadā |
| --- | --- | --- |

(129)

Šķiedras ražojumi ir arī tieši minēti Ievirzes katalogā par rūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem (NDRC), 2011. gada izdevumā, proti, dokumentā, kurā ir uzskaitītas nozares, kas ir tiesīgas saņemt preferenciālu finansējumu celtniecības materiālu un tekstila sadaļās:

NDRC

“
  Celtniecības materiāli:

Celtniecības materiāli:

(...)

(...)

6.

6.

Bezsārma stikla vilkšanas vannas krāsns tehnoloģija, kā arī augstas veiktspējas stikla šķiedras un tās ražojumu tehnoloģiju izstrāde un ražošana apjomā līdz 50 000 tonnām gadā

Tekstils:

Tekstils:

(...)

(...)

| 4. | Augstas veiktspējas organisku un neorganisku šķiedru un tās ražojumu .. un citustarp augstas izturības stikla šķiedru (HT-AR)) izstrāde un ražošana |
| --- | --- |

4.

4.

Augstas veiktspējas organisku un neorganisku šķiedru un tās ražojumu .. un citustarp augstas izturības stikla šķiedru (HT-AR)

(...)

(...)

| 6. | Izmantot tādas liela ātruma un jaunu veidu vērpšanas tehnoloģijas kā kompakto vērpšanu, vērpšanu ar zemu vērpes momentu, sirovērpšanu, integrēto vērpšanu, lai ražotu dažādu veidu šķiedras pavedienu maisījumus, un izmantot automatizētas iekārtas, kā automātiskās tīšanas, precīzās tīšanas, integrētās noņemšanas iekārtas, lai ražotu augstas kvalitātes pavedienus |
| --- | --- |

6.

6.

Izmantot tādas liela ātruma un jaunu veidu vērpšanas tehnoloģijas kā kompakto vērpšanu, vērpšanu ar zemu vērpes momentu, sirovērpšanu, integrēto vērpšanu, lai ražotu dažādu veidu šķiedras pavedienu maisījumus, un izmantot automatizētas iekārtas, kā automātiskās tīšanas, precīzās tīšanas, integrētās noņemšanas iekārtas, lai ražotu augstas kvalitātes pavedienus

(...)

(...)

| 9. | Valsts ekonomikas pieprasījumam dažādās nozarēs atbilstoša rūpnieciskā tekstila ražošana, kurā izmanto austu, neaustu kompozītmateriālu, daudzslāņu tiešo kompozītmateriālu, noturīgu daudzfunkcionālu pārklājumu un citas augstās tehnoloģijas.” |
| --- | --- |

9.

9.

Valsts ekonomikas pieprasījumam dažādās nozarēs atbilstoša rūpnieciskā tekstila ražošana, kurā izmanto austu, neaustu kompozītmateriālu, daudzslāņu tiešo kompozītmateriālu, noturīgu daudzfunkcionālu pārklājumu un citas augstās tehnoloģijas.”

| (130) | Turklāt 2011. gada Ievirzes katalogā par rūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem (Lēmums Nr. 9) ir tieši minēta atbalstīta nozare: “E-stikla šķiedras vilkšana no krāsns [..], augstas veiktspējas stikla šķiedras un tās ražojumu izstrāde un ražošana.” |
| --- | --- |

(130)

Turklāt 2011. gada Ievirzes katalogā par rūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem (Lēmums Nr. 9) ir tieši minēta atbalstīta nozare: “E-stikla šķiedras vilkšana no krāsns [..], augstas veiktspējas stikla šķiedras un tās ražojumu izstrāde un ražošana.”

E-stikla šķiedras vilkšana no krāsns [..], augstas veiktspējas stikla šķiedras un tās ražojumu izstrāde un ražošana

| (131) | Uz SŠA un SŠG attiecas arī celtniecības materiālu nozares attīstības plāns 2016.–2020. gadam, kas citustarp paredz celtniecības materiālu nozares pārtapšanu “no lielas nozares par spēcīgu nozari” un celtniecības nozares struktūru optimizāciju, svarīgāko materiālu piegādes drošības uzlabošanu, nozares koncentrācijas līmeņa palielināšanu, kā arī konkurētspējas uzlabošanu starptautiskā līmenī (49). Plāns paredz kvantitatīvus attīstības mērķus, valdības kontroli pār ražošanas jaudu, sīki izstrādātus ražošanas mērķus, nozaru ģeogrāfisko sadalījumu pa ĶTR provincēm, piegādes drošību, konkrētu nozaru attīstību, valdības kontroli un ietekmi pār uzņēmumiem, kā arī nozares atbalsta pasākumus (50). Minētais apliecina spēcīgu valsts klātbūtni un iejaukšanos stikla šķiedras nozarē. |
| --- | --- |

(131)

Uz SŠA un SŠG attiecas arī celtniecības materiālu nozares attīstības plāns 2016.–2020. gadam, kas citustarp paredz celtniecības materiālu nozares pārtapšanu “no lielas nozares par spēcīgu nozari” un celtniecības nozares struktūru optimizāciju, svarīgāko materiālu piegādes drošības uzlabošanu, nozares koncentrācijas līmeņa palielināšanu, kā arī konkurētspējas uzlabošanu starptautiskā līmenī (49). Plāns paredz kvantitatīvus attīstības mērķus, valdības kontroli pār ražošanas jaudu, sīki izstrādātus ražošanas mērķus, nozaru ģeogrāfisko sadalījumu pa ĶTR provincēm, piegādes drošību, konkrētu nozaru attīstību, valdības kontroli un ietekmi pār uzņēmumiem, kā arī nozares atbalsta pasākumus (50). Minētais apliecina spēcīgu valsts klātbūtni un iejaukšanos stikla šķiedras nozarē.

49

50

| (132) | Šķiedras un kompozītmateriālu nozares 13. piecgades plānā (51) īpaša uzmanība pievērsta šķiedras materiālu nozarei. Tajā skaidri tiek doti norādījumi nozares attīstībai; piemēram, III.3. iedaļā ir noteikts šāds mērķis:

  “
  Aktīvi integrēt un uzlabot nozares ķēdes augšupējo un lejupējo posmu, lai nodrošinātu veselīgu un stabilu šķiedras un kompozītmateriālu nozares attīstību: mudināt lielapjoma vannas krāšņu uzņēmumus neatlaidīgi īstenot attīstības stratēģiju
  “go global”, ieviest globālas ražošanas jaudas modeļus. Pamatojoties uz to: – saglabāt nelielu kontroli pār stikla šķiedras iekšzemes ražošanas apjoma pieauguma tempu; – vienlaikus samazināt iekšzemes stikla šķiedras un tās ražojumu eksporta daļu; – aktīvi pielāgot ražojumu struktūras; [..] – aktīvi koriģēt ražojumu struktūru un vadīt uzņēmumus, lai tie īstenotu diferencētu attīstību, aktīvi attīstīt stikla šķiedras ražojumu intensīvu apstrādi, paplašināt šķiedras un kompozītmateriālu ražojumu tirgu vidējas un augstas klases pielietojumu jomās, kā arī uzlabot ražojumu kvalitāti un pievienoto vērtību. Nodrošināt, lai gada pieauguma rādītājs šķiedras un kompozītmateriālu nozares ienākumiem no pamatdarbības būtu par aptuveni 5–6 procentpunktiem augstāks nekā valsts vidējais IKP pieauguma rādītājs, proti, līdz 2020. gadam kopējiem to uzņēmumu ienākumiem, kuru lielums pārsniedz noteiktu rādītāju, jābūt 500 miljardiem juaņu, respektīvi, divkāršotiem salīdzinājumā ar dominējošo situāciju 12. piecgades beigās.
  ”
   (52) |
| --- | --- |

(132)

Šķiedras un kompozītmateriālu nozares 13. piecgades plānā (51) īpaša uzmanība pievērsta šķiedras materiālu nozarei. Tajā skaidri tiek doti norādījumi nozares attīstībai; piemēram, III.3. iedaļā ir noteikts šāds mērķis:

51

“
  Aktīvi integrēt un uzlabot nozares ķēdes augšupējo un lejupējo posmu, lai nodrošinātu veselīgu un stabilu šķiedras un kompozītmateriālu nozares attīstību: mudināt lielapjoma vannas krāšņu uzņēmumus neatlaidīgi īstenot attīstības stratēģiju
  “go global”, ieviest globālas ražošanas jaudas modeļus. Pamatojoties uz to: – saglabāt nelielu kontroli pār stikla šķiedras iekšzemes ražošanas apjoma pieauguma tempu; – vienlaikus samazināt iekšzemes stikla šķiedras un tās ražojumu eksporta daļu; – aktīvi pielāgot ražojumu struktūras; [..] – aktīvi koriģēt ražojumu struktūru un vadīt uzņēmumus, lai tie īstenotu diferencētu attīstību, aktīvi attīstīt stikla šķiedras ražojumu intensīvu apstrādi, paplašināt šķiedras un kompozītmateriālu ražojumu tirgu vidējas un augstas klases pielietojumu jomās, kā arī uzlabot ražojumu kvalitāti un pievienoto vērtību. Nodrošināt, lai gada pieauguma rādītājs šķiedras un kompozītmateriālu nozares ienākumiem no pamatdarbības būtu par aptuveni 5–6 procentpunktiem augstāks nekā valsts vidējais IKP pieauguma rādītājs, proti, līdz 2020. gadam kopējiem to uzņēmumu ienākumiem, kuru lielums pārsniedz noteiktu rādītāju, jābūt 500 miljardiem juaņu, respektīvi, divkāršotiem salīdzinājumā ar dominējošo situāciju 12. piecgades beigās.
  ”
   (52)

Aktīvi integrēt un uzlabot nozares ķēdes augšupējo un lejupējo posmu, lai nodrošinātu veselīgu un stabilu šķiedras un kompozītmateriālu nozares attīstību: mudināt lielapjoma vannas krāšņu uzņēmumus neatlaidīgi īstenot attīstības stratēģiju

ieviest globālas ražošanas jaudas modeļus. Pamatojoties uz to: – saglabāt nelielu kontroli pār stikla šķiedras iekšzemes ražošanas apjoma pieauguma tempu; – vienlaikus samazināt iekšzemes stikla šķiedras un tās ražojumu eksporta daļu; – aktīvi pielāgot ražojumu struktūras; [..] – aktīvi koriģēt ražojumu struktūru un vadīt uzņēmumus, lai tie īstenotu diferencētu attīstību, aktīvi attīstīt stikla šķiedras ražojumu intensīvu apstrādi, paplašināt šķiedras un kompozītmateriālu ražojumu tirgu vidējas un augstas klases pielietojumu jomās, kā arī uzlabot ražojumu kvalitāti un pievienoto vērtību. Nodrošināt, lai gada pieauguma rādītājs šķiedras un kompozītmateriālu nozares ienākumiem no pamatdarbības būtu par aptuveni 5–6 procentpunktiem augstāks nekā valsts vidējais IKP pieauguma rādītājs, proti, līdz 2020. gadam kopējiem to uzņēmumu ienākumiem, kuru lielums pārsniedz noteiktu rādītāju, jābūt 500 miljardiem juaņu, respektīvi, divkāršotiem salīdzinājumā ar dominējošo situāciju 12. piecgades beigās.

52

| (133) | Turklāt minētā plāna IV.3.4. iedaļā ir izklāstīts uzņēmumu un visas nozares valsts vadības pamats:


  “Vadīt dažādu veidu uzņēmumus, lai tie iesaistītos dažādās darbībās, ņemot vērā to individuālās priekšrocības un konkrētos tirgus segmentus. Proti, ir jāvirza mazo un vidējo uzņēmumu darbība tā, lai izaugsmes pamatā būtu konkrētu nišu aizpildīšana, mazie uzņēmumi papildinātu lielos un tiktu radīta izpratne, ka specializācija ir ceļš uz veiksmi. Darbības dažādošana rada iespēju izvairīties no apjoma noteiktas konkurences starp lieliem uzņēmumiem, kā arī starp līdzīgiem uzņēmumiem, tādējādi likvidējot tirgu, kurā konkurence notiek ar zemām izmaksām. Vienlaikus, specializējot ražošanu, mazie un vidējie uzņēmumi var izpelnīties lielu uzņēmumu cieņu un uzmanību, izveidot ciešas sadarbības attiecības ar lieliem uzņēmumiem, kā arī efektīvi atbalstīt un veicināt lielu uzņēmumu attīstību.” |
| --- | --- |

(133)

Turklāt minētā plāna IV.3.4. iedaļā ir izklāstīts uzņēmumu un visas nozares valsts vadības pamats:

“Vadīt dažādu veidu uzņēmumus, lai tie iesaistītos dažādās darbībās, ņemot vērā to individuālās priekšrocības un konkrētos tirgus segmentus. Proti, ir jāvirza mazo un vidējo uzņēmumu darbība tā, lai izaugsmes pamatā būtu konkrētu nišu aizpildīšana, mazie uzņēmumi papildinātu lielos un tiktu radīta izpratne, ka specializācija ir ceļš uz veiksmi. Darbības dažādošana rada iespēju izvairīties no apjoma noteiktas konkurences starp lieliem uzņēmumiem, kā arī starp līdzīgiem uzņēmumiem, tādējādi likvidējot tirgu, kurā konkurence notiek ar zemām izmaksām. Vienlaikus, specializējot ražošanu, mazie un vidējie uzņēmumi var izpelnīties lielu uzņēmumu cieņu un uzmanību, izveidot ciešas sadarbības attiecības ar lieliem uzņēmumiem, kā arī efektīvi atbalstīt un veicināt lielu uzņēmumu attīstību.”

“Vadīt dažādu veidu uzņēmumus, lai tie iesaistītos dažādās darbībās, ņemot vērā to individuālās priekšrocības un konkrētos tirgus segmentus. Proti, ir jāvirza mazo un vidējo uzņēmumu darbība tā, lai izaugsmes pamatā būtu konkrētu nišu aizpildīšana, mazie uzņēmumi papildinātu lielos un tiktu radīta izpratne, ka specializācija ir ceļš uz veiksmi. Darbības dažādošana rada iespēju izvairīties no apjoma noteiktas konkurences starp lieliem uzņēmumiem, kā arī starp līdzīgiem uzņēmumiem, tādējādi likvidējot tirgu, kurā konkurence notiek ar zemām izmaksām. Vienlaikus, specializējot ražošanu, mazie un vidējie uzņēmumi var izpelnīties lielu uzņēmumu cieņu un uzmanību, izveidot ciešas sadarbības attiecības ar lieliem uzņēmumiem, kā arī efektīvi atbalstīt un veicināt lielu uzņēmumu attīstību.”

| (134) | Kā paskaidrots Ziņojumā, nozaru apvienības ir cieši saistītas ar valsti – to nosaka galvenokārt ĶKP nozīmīgums šajās apvienībās (53). Tādēļ tā paša plāna IV.3.6. iedaļa arī liecina par valsts iejaukšanos šķiedru ražošanā, arī SŠA nozarē:

  “
  [Apvienība:]







  — | palīdz valdībai pienācīgi izstrādāt un īstenot nozares politiku, lai nodrošinātu veselīgu nozares attīstību, |
| --- | --- | --- |

(134)

Kā paskaidrots Ziņojumā, nozaru apvienības ir cieši saistītas ar valsti – to nosaka galvenokārt ĶKP nozīmīgums šajās apvienībās (53). Tādēļ tā paša plāna IV.3.6. iedaļa arī liecina par valsts iejaukšanos šķiedru ražošanā, arī SŠA nozarē:

53

“
  [Apvienība:]

[Apvienība:]

—

palīdz valdībai pienācīgi izstrādāt un īstenot nozares politiku, lai nodrošinātu veselīgu nozares attīstību,

palīdz valdībai pienācīgi izstrādāt un īstenot nozares politiku, lai nodrošinātu veselīgu nozares attīstību,

| — | nodrošina, lai stikla šķiedras nozarē tiktu efektīvi īstenota iekļuves tirgū un pārvaldības sistēma un vienlaikus tiktu pētīta un īstenota iekļuves tirgū un pārvaldības sistēma, kas piemērojama kompozītmateriālu nozarei, |
| --- | --- |

—

nodrošina, lai stikla šķiedras nozarē tiktu efektīvi īstenota iekļuves tirgū un pārvaldības sistēma un vienlaikus tiktu pētīta un īstenota iekļuves tirgū un pārvaldības sistēma, kas piemērojama kompozītmateriālu nozarei,

nodrošina, lai stikla šķiedras nozarē tiktu efektīvi īstenota iekļuves tirgū un pārvaldības sistēma un vienlaikus tiktu pētīta un īstenota iekļuves tirgū un pārvaldības sistēma, kas piemērojama kompozītmateriālu nozarei,

| — | nosaka un īsteno iekļuves tirgū un pārvaldības sistēmas, lai:







  — | reāli ierobežotu dublēšanos zemākajā līmenī, |
| --- | --- | --- |

—

nosaka un īsteno iekļuves tirgū un pārvaldības sistēmas, lai:

nosaka un īsteno iekļuves tirgū un pārvaldības sistēmas, lai:

—

reāli ierobežotu dublēšanos zemākajā līmenī,

reāli ierobežotu dublēšanos zemākajā līmenī,

| — | stiprinātu uzņēmumu pašdisciplinētību un nozares perspektīvu, |
| --- | --- |

—

stiprinātu uzņēmumu pašdisciplinētību un nozares perspektīvu,

stiprinātu uzņēmumu pašdisciplinētību un nozares perspektīvu,

| — | veicinātu novecojušu ražošanas jaudu likvidēšanu un nozares transformāciju un uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

veicinātu novecojušu ražošanas jaudu likvidēšanu un nozares transformāciju un uzlabošanu,

veicinātu novecojušu ražošanas jaudu likvidēšanu un nozares transformāciju un uzlabošanu,

| — | uzturētu veselīgu un sakārtotu konkurenci un sakārtotu nozares attīstību, |
| --- | --- |

—

uzturētu veselīgu un sakārtotu konkurenci un sakārtotu nozares attīstību,

uzturētu veselīgu un sakārtotu konkurenci un sakārtotu nozares attīstību,

| — | ņem vērā nozares attīstības vajadzības, tiecas noteikt stimulu politiku un pasākumus, vada veselīgu nozares attīstību, |
| --- | --- |

—

ņem vērā nozares attīstības vajadzības, tiecas noteikt stimulu politiku un pasākumus, vada veselīgu nozares attīstību,

ņem vērā nozares attīstības vajadzības, tiecas noteikt stimulu politiku un pasākumus, vada veselīgu nozares attīstību,

| — | aktīvi tiecas panākt eksporta nodokļa atmaksu par intensīvi apstrādātiem stikla šķiedras ražojumiem un vada veselīgu stikla šķiedras intensīvās apstrādes nozares attīstību, |
| --- | --- |

—

aktīvi tiecas panākt eksporta nodokļa atmaksu par intensīvi apstrādātiem stikla šķiedras ražojumiem un vada veselīgu stikla šķiedras intensīvās apstrādes nozares attīstību,

aktīvi tiecas panākt eksporta nodokļa atmaksu par intensīvi apstrādātiem stikla šķiedras ražojumiem un vada veselīgu stikla šķiedras intensīvās apstrādes nozares attīstību,

| — | aktīvi cenšas panākt, lai tiktu ieviestas un uzlabotas tādas šķiedras un kompozītmateriālu importa un eksporta nodokļa likmes, kas stimulē augstas pievienotās vērtības kompozītmateriālu ražojumu eksporta izaugsmi
  ”. |
| --- | --- |

—

aktīvi cenšas panākt, lai tiktu ieviestas un uzlabotas tādas šķiedras un kompozītmateriālu importa un eksporta nodokļa likmes, kas stimulē augstas pievienotās vērtības kompozītmateriālu ražojumu eksporta izaugsmi
  ”.

aktīvi cenšas panākt, lai tiktu ieviestas un uzlabotas tādas šķiedras un kompozītmateriālu importa un eksporta nodokļa likmes, kas stimulē augstas pievienotās vērtības kompozītmateriālu ražojumu eksporta izaugsmi

| (135) | ĶTR ir aktīvi atbalstījusi SŠA un SŠG nozares dažādos valdības līmeņos, piemēram, Dzjudzjanas ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā ir atrodams vietējās iniciatīvas piemērs, kas ietver vienu no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem:
  “III iedaļa. 2.2. Efektīvi īstenot stratēģisko un jaunveidoto nozaru attīstības plānu







  — | Jaunie materiāli:


  (...) |
| --- | --- | --- |

(135)

ĶTR ir aktīvi atbalstījusi SŠA un SŠG nozares dažādos valdības līmeņos, piemēram, Dzjudzjanas ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā ir atrodams vietējās iniciatīvas piemērs, kas ietver vienu no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem:

“III iedaļa. 2.2. Efektīvi īstenot stratēģisko un jaunveidoto nozaru attīstības plānu

III iedaļa. 2.2. Efektīvi īstenot stratēģisko un jaunveidoto nozaru attīstības plānu

—

Jaunie materiāli:

Jaunie materiāli:

(...)

(...)

| — | paplašināt un atbalstīt jauno materiālu nozares ķēdi, veicināt jauno materiālu nozares kopu attīstību, |
| --- | --- |

—

paplašināt un atbalstīt jauno materiālu nozares ķēdi, veicināt jauno materiālu nozares kopu attīstību,

paplašināt un atbalstīt jauno materiālu nozares ķēdi, veicināt jauno materiālu nozares kopu attīstību,

| — | izmantot Dzjudzjanas ekonomiskās attīstības zonu, Dzjudzjanas Chihu rajona rūpniecisko parku, Junsju Xinghuo rūpniecisko parku un Lušaņas šķiedru ražošanas bāzi un galveno uzmanību pievērst silīcijorganisko jauno materiālu, stikla šķiedras kompozītmateriālu, biošķiedru jauno materiālu, metālu jauno materiālu un grafēna jauno materiālu izstrādei,

  (...) |
| --- | --- |

—

izmantot Dzjudzjanas ekonomiskās attīstības zonu, Dzjudzjanas Chihu rajona rūpniecisko parku, Junsju Xinghuo rūpniecisko parku un Lušaņas šķiedru ražošanas bāzi un galveno uzmanību pievērst silīcijorganisko jauno materiālu, stikla šķiedras kompozītmateriālu, biošķiedru jauno materiālu, metālu jauno materiālu un grafēna jauno materiālu izstrādei,

izmantot Dzjudzjanas ekonomiskās attīstības zonu, Dzjudzjanas

rajona rūpniecisko parku, Junsju

rūpniecisko parku un Lušaņas šķiedru ražošanas bāzi un galveno uzmanību pievērst silīcijorganisko jauno materiālu, stikla šķiedras kompozītmateriālu, biošķiedru jauno materiālu, metālu jauno materiālu un grafēna jauno materiālu izstrādei

(...)

(...)

| — | aktīvi veicināt JUSHI GROUP, Shengxiang Electronics, Cabot Chemical Industry un citu vadošo uzņēmumu attīstību, kuras pamatā ir inovācijas, kā arī veicināt aktīvu saikni ar tirgu, jaunu stikla šķiedras un jauno kompozītmateriālu jomu apguvi un attīstīšanu, lai paātrinātu stikla šķiedras nozares transformāciju un uzlabošanu” (54).. |
| --- | --- |

—

aktīvi veicināt JUSHI GROUP, Shengxiang Electronics, Cabot Chemical Industry un citu vadošo uzņēmumu attīstību, kuras pamatā ir inovācijas, kā arī veicināt aktīvu saikni ar tirgu, jaunu stikla šķiedras un jauno kompozītmateriālu jomu apguvi un attīstīšanu, lai paātrinātu stikla šķiedras nozares transformāciju un uzlabošanu” (54)..

aktīvi veicināt

un citu vadošo uzņēmumu attīstību, kuras pamatā ir inovācijas, kā arī veicināt aktīvu saikni ar tirgu, jaunu stikla šķiedras un jauno kompozītmateriālu jomu apguvi un attīstīšanu, lai paātrinātu stikla šķiedras nozares transformāciju un uzlabošanu

54

| (136) | Attiecībā uz izejvielām – vertikāli neintegrētajam ražotājam, kas sadarbojās, galvenā izejviela ir SŠG, kas veido vairāk nekā 70 % no kopējām ražošanas izmaksām. Iepriekšējā antisubsidēšanas izmeklēšanā attiecībā uz SŠG jau tika konstatēts, ka šo nozari būtiski subsidē ĶV, tādēļ tā ir izkropļota. Tika konstatēts, ka SŠG nozare gūst labumu no preferenciāliem aizdevumiem, nodokļu samazinājuma “Augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu” shēmas ietvaros, netiešo nodokļu un importa tarifu programmu ietvaros un no zemes izmantošanas tiesību piešķiršanas (55). |
| --- | --- |

(136)

Attiecībā uz izejvielām – vertikāli neintegrētajam ražotājam, kas sadarbojās, galvenā izejviela ir SŠG, kas veido vairāk nekā 70 % no kopējām ražošanas izmaksām. Iepriekšējā antisubsidēšanas izmeklēšanā attiecībā uz SŠG jau tika konstatēts, ka šo nozari būtiski subsidē ĶV, tādēļ tā ir izkropļota. Tika konstatēts, ka SŠG nozare gūst labumu no preferenciāliem aizdevumiem, nodokļu samazinājuma “Augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu” shēmas ietvaros, netiešo nodokļu un importa tarifu programmu ietvaros un no zemes izmantošanas tiesību piešķiršanas (55).

55

| (137) | Vertikāli integrēti ražotāji izmanto daudzus ražošanas faktorus, kurus arī skar kropļojumi. Piemēram, gāzi, kas ir viens no svarīgākajiem ražošanas faktoriem, ražo galvenokārt VU (96 % dabasgāzes kontrolē China National Petroleum Corporation (“CNPC”), China Petroleum & Chemical Corporation (“Sinopec”) un China National Offshore Oil Corporation (“CNOOC”)), un gāzes cenas regulē Valsts attīstības un reformu komisija (“NDRC”) (56). Citas SŠA ražošanā svarīgas izejvielas – kvarcs, kaolīns un fluoršpats – ir iekļautas minerālresursu nozares 13. piecgades plānā, turklāt kvarcs un kaolīns ir iekļauti arī celtniecības materiālu nozares 13. piecgades plānā. Šajos divos plānos ir izklāstīts, kā valdība kontrolē nozari kopumā, noteikti ieguves apjoma standarti, ko īpaši piemēro kvarcam, mudināts veikt VU reformu, paredzēti vairāki atbalsta pasākumi un valdības iejaukšanās privātās iniciatīvās. Tika konstatēts, ka attiecībā uz alumīnija oksīdu ir notikusi valdības iejaukšanās Hebei provincē, kur tas bija iekļauts galveno investīciju projektu sarakstā un Hebei 2016. gada jauno materiālu nozares attīstības plānā, kurā bija izklāstīts valsts atbalsts noteikta ražošanas apjoma sasniegšanai (57). Uz nātrija karbonātu attiecas naftas ķīmijas un ķīmijas rūpniecības 13. piecgades plāns, kurā ir noteikts, ka valstij jāsaglabā kontrole pār ražošanas jaudu: “stingri kontrolēt jaunu jaudas pieaugumu nozarēs, kur ir jaudas pārpalikums, piemēram [..] nātrija karbonāta nozarē, [..]” (58). Dolomīts ir vēl viens ražošanas faktors, kam ĶTR tiek sniegts valsts atbalsts, – piemēram, šī nozare Centrālās un Rietumķīnas ārvalstu investīciju katalogā ir viena no atbalstītajām nozarēm Iekšējās Mongolijas autonomajā reģionā. Valdības atbalstu saņem arī polipropilēns, kas ir minēts NDRC Ievirzes katalogā par rūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem: “jaunu polipropilēna ražošanas vienību celtniecība, kuru gada jauda ir mazāka par 70 000 tonnām (nepārtrauktā procesā un periodiskā procesā)” (59) un Hebei provinces naftas ķīmijas un ķīmijas rūpniecības 13. piecgades plānā: “Ražošanas nozares optimizācija: līdz 2020. gadam [Hebei] [..] nodrošina, lai rastos sintētisko materiālu nozares kopas, kas būtu orientētas uz PVH, kaprolaktāmu (neilonu), TDI, MDI (poliuretānu), polipropilēnu, [..]” (60). |
| --- | --- |

(137)

Vertikāli integrēti ražotāji izmanto daudzus ražošanas faktorus, kurus arī skar kropļojumi. Piemēram, gāzi, kas ir viens no svarīgākajiem ražošanas faktoriem, ražo galvenokārt VU (96 % dabasgāzes kontrolē China National Petroleum Corporation (“CNPC”), China Petroleum & Chemical Corporation (“Sinopec”) un China National Offshore Oil Corporation (“CNOOC”)), un gāzes cenas regulē Valsts attīstības un reformu komisija (“NDRC”) (56). Citas SŠA ražošanā svarīgas izejvielas – kvarcs, kaolīns un fluoršpats – ir iekļautas minerālresursu nozares 13. piecgades plānā, turklāt kvarcs un kaolīns ir iekļauti arī celtniecības materiālu nozares 13. piecgades plānā. Šajos divos plānos ir izklāstīts, kā valdība kontrolē nozari kopumā, noteikti ieguves apjoma standarti, ko īpaši piemēro kvarcam, mudināts veikt VU reformu, paredzēti vairāki atbalsta pasākumi un valdības iejaukšanās privātās iniciatīvās. Tika konstatēts, ka attiecībā uz alumīnija oksīdu ir notikusi valdības iejaukšanās Hebei provincē, kur tas bija iekļauts galveno investīciju projektu sarakstā un Hebei 2016. gada jauno materiālu nozares attīstības plānā, kurā bija izklāstīts valsts atbalsts noteikta ražošanas apjoma sasniegšanai (57). Uz nātrija karbonātu attiecas naftas ķīmijas un ķīmijas rūpniecības 13. piecgades plāns, kurā ir noteikts, ka valstij jāsaglabā kontrole pār ražošanas jaudu: “stingri kontrolēt jaunu jaudas pieaugumu nozarēs, kur ir jaudas pārpalikums, piemēram [..] nātrija karbonāta nozarē, [..]” (58). Dolomīts ir vēl viens ražošanas faktors, kam ĶTR tiek sniegts valsts atbalsts, – piemēram, šī nozare Centrālās un Rietumķīnas ārvalstu investīciju katalogā ir viena no atbalstītajām nozarēm Iekšējās Mongolijas autonomajā reģionā. Valdības atbalstu saņem arī polipropilēns, kas ir minēts NDRC Ievirzes katalogā par rūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem: “jaunu polipropilēna ražošanas vienību celtniecība, kuru gada jauda ir mazāka par 70 000 tonnām (nepārtrauktā procesā un periodiskā procesā)” (59) un Hebei provinces naftas ķīmijas un ķīmijas rūpniecības 13. piecgades plānā: “Ražošanas nozares optimizācija: līdz 2020. gadam [Hebei] [..] nodrošina, lai rastos sintētisko materiālu nozares kopas, kas būtu orientētas uz PVH, kaprolaktāmu (neilonu), TDI, MDI (poliuretānu), polipropilēnu, [..]” (60).

China National Petroleum Corporation

CNPC

China Petroleum & Chemical Corporation

Sinopec

China National Offshore Oil Corporation

CNOOC

NDRC

56

57

stingri kontrolēt jaunu jaudas pieaugumu nozarēs, kur ir jaudas pārpalikums, piemēram [..] nātrija karbonāta nozarē, [..]

58

NDRC

jaunu polipropilēna ražošanas vienību celtniecība, kuru gada jauda ir mazāka par 70 000 tonnām (nepārtrauktā procesā un periodiskā procesā)

59

Ražošanas nozares optimizācija

līdz 2020. gadam [Hebei] [..] nodrošina, lai rastos sintētisko materiālu nozares kopas, kas būtu orientētas uz PVH, kaprolaktāmu (neilonu), TDI, MDI (poliuretānu), polipropilēnu, [..]

60

| (138) | Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstītu veicināmās nozares, arī SŠG ražošanu – tā ir galvenā izejviela, kuru attiecīgā ražojuma ražošanā izmanto vertikāli neintegrēti ražotāji, un vairāku tādu izejvielu ražošanu, kuras SŠA ražošanā izmanto vertikāli integrēti ražotāji. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem normāli darboties. |
| --- | --- |

(138)

Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstītu veicināmās nozares, arī SŠG ražošanu – tā ir galvenā izejviela, kuru attiecīgā ražojuma ražošanā izmanto vertikāli neintegrēti ražotāji, un vairāku tādu izejvielu ražošanu, kuras SŠA ražošanā izmanto vertikāli integrēti ražotāji. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem normāli darboties.

3.3.1.6.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

| (139) | Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu pilnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot ĶTR, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valsts loma maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (61). |
| --- | --- |

(139)

Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu pilnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot ĶTR, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valsts loma maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (61).

61

| (140) | Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašuma tiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnas Tautas Republikā (62). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kopīpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzami un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (63). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (64). |
| --- | --- |

(140)

Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašuma tiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnas Tautas Republikā (62). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kopīpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzami un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (63). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (64).

62

63

64

| (141) | Ļoti līdzīgi kā citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, uz SŠA ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka uz šiem uzņēmumiem attiecas lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai to neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Komisija provizoriski secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi. Pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem, šie apsvērumi, šķiet, pilnībā attiecas arī uz SŠA nozari. |
| --- | --- |

(141)

Ļoti līdzīgi kā citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, uz SŠA ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka uz šiem uzņēmumiem attiecas lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai to neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Komisija provizoriski secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi. Pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem, šie apsvērumi, šķiet, pilnībā attiecas arī uz SŠA nozari.

| (142) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka SŠA ražošanas nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga, arī attiecībā uz attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(142)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka SŠA ražošanas nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga, arī attiecībā uz attiecīgo ražojumu.

3.3.1.7.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

| (143) | Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas svarīgas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (65). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīguma slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (66). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (67). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir izkropļotas. |
| --- | --- |

(143)

Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas svarīgas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (65). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīguma slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (66). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (67). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir izkropļotas.

65

66

67

| (144) | Darbaspēks ir nozīmīgs SŠA ražošanas faktors. Izmeklēšanā ir konstatēts, ka darbaspēks veido 5–25 % no kopējām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(144)

Darbaspēks ir nozīmīgs SŠA ražošanas faktors. Izmeklēšanā ir konstatēts, ka darbaspēks veido 5–25 % no kopējām ražošanas izmaksām.

| (145) | Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz SŠA ražošanas nozari neattiektos iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi SŠA nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma). |
| --- | --- |

(145)

Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz SŠA ražošanas nozari neattiektos iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi SŠA nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

3.3.1.8.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

| (146) | Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota. |
| --- | --- |

(146)

Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota.

| (147) | Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (68), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (69), un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (70). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (71). |
| --- | --- |

(147)

Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (68), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (69), un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (70). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (71).

68

69

70

71

| (148) | Lai gan ir atzīts, ka dažādi tiesību aktu noteikumi attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un prudenciālos noteikumus, piemēram, nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem ir tikai sekundāra nozīme dažādu juridisko instrumentu piemērošanā. |
| --- | --- |

(148)

Lai gan ir atzīts, ka dažādi tiesību aktu noteikumi attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un prudenciālos noteikumus, piemēram, nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem ir tikai sekundāra nozīme dažādu juridisko instrumentu piemērošanā.

| (149) | Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (72). |
| --- | --- |

(149)

Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (72).

72

| (150) | To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (73). Rezultātā rodas nosliece piešķirt aizdevumus valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas galvenajās rūpniecības nozarēs, un tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(150)

To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (73). Rezultātā rodas nosliece piešķirt aizdevumus valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas galvenajās rūpniecības nozarēs, un tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

73

| (151) | Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, un tas liecina, ka mehānismi, kas darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai. |
| --- | --- |

(151)

Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, un tas liecina, ka mehānismi, kas darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

| (152) | Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu. |
| --- | --- |

(152)

Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

| (153) | Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, ĶV ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus. |
| --- | --- |

(153)

Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, ĶV ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

| (154) | Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnas Tautas Republikā ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts iesaiste kapitāla tirgos. |
| --- | --- |

(154)

Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnas Tautas Republikā ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts iesaiste kapitāla tirgos.

| (155) | Nav sniegti pierādījumi par to, ka SŠA nozare būtu brīva no iepriekš aprakstītās valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. SŠG antisubsidēšanas izmeklēšanas konstatējumi, kas lielā mērā attiecas arī uz vertikāli integrētiem SŠA ražotājiem, faktiski apliecina, ka SŠG ražotāji ĶTR guvuši labumu no preferenciāliem aizdevumiem, ko izsniegušas gan valsts īpašumā esošas bankas, gan privātas bankas (74). Tādēļ būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa nopietnu ietekmi uz tirgus apstākļiem visos līmeņos. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji aizņemas ievērojamas summas no bankām, tādēļ tie potenciāli gūst labumu no preferenciālas politikas un tādējādi – no minētā kropļojuma. |
| --- | --- |

(155)

Nav sniegti pierādījumi par to, ka SŠA nozare būtu brīva no iepriekš aprakstītās valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. SŠG antisubsidēšanas izmeklēšanas konstatējumi, kas lielā mērā attiecas arī uz vertikāli integrētiem SŠA ražotājiem, faktiski apliecina, ka SŠG ražotāji ĶTR guvuši labumu no preferenciāliem aizdevumiem, ko izsniegušas gan valsts īpašumā esošas bankas, gan privātas bankas (74). Tādēļ būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa nopietnu ietekmi uz tirgus apstākļiem visos līmeņos. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji aizņemas ievērojamas summas no bankām, tādēļ tie potenciāli gūst labumu no preferenciālas politikas un tādējādi – no minētā kropļojuma.

74

3.3.1.9.   Aprakstīto kropļojumu sistēmiskums

| (156) | Komisija norādīja, ka Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi Ziņojumā aprakstītie kropļojumi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.3.1.1.–3.3.1.5. iedaļā un ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.3.1.6.–3.3.1.8. iedaļā un ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem. |
| --- | --- |

(156)

Komisija norādīja, ka Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi Ziņojumā aprakstītie kropļojumi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.3.1.1.–3.3.1.5. iedaļā un ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.3.1.6.–3.3.1.8. iedaļā un ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

| (157) | Komisija atgādina, ka SŠA ražošanai ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Lietas materiāli liecina, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji vairāk nekā 96 % no izejresursiem ieguva Ķīnas Tautas Republikā. Kad SŠA ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
| --- | --- |

(157)

Komisija atgādina, ka SŠA ražošanai ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Lietas materiāli liecina, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji vairāk nekā 96 % no izejresursiem ieguva Ķīnas Tautas Republikā. Kad SŠA ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

| (158) | Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot SŠA iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu (arī izejvielu, enerģijas, zemes, finansējuma, darbaspēka utt.) izmaksas ir izkropļotas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo. |
| --- | --- |

(158)

Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot SŠA iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu (arī izejvielu, enerģijas, zemes, finansējuma, darbaspēka utt.) izmaksas ir izkropļotas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

| (159) | Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka materiālus un enerģiju, kas tiek pirkti SŠA un citu ražojumu ražošanai, Ķīnā neskāra kropļojumi, jo to cenas noteica tirgus spēki. Šis pats ražotājs eksportētājs lūdza Komisiju saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantot vai nu faktiskās materiālu un enerģijas pirkšanas izmaksas, vai arī normālo vērtību balstīt uz SŠA faktiskajām pārdošanas cenām iekšzemes tirgū Ķīnā. |
| --- | --- |

(159)

Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka materiālus un enerģiju, kas tiek pirkti SŠA un citu ražojumu ražošanai, Ķīnā neskāra kropļojumi, jo to cenas noteica tirgus spēki. Šis pats ražotājs eksportētājs lūdza Komisiju saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantot vai nu faktiskās materiālu un enerģijas pirkšanas izmaksas, vai arī normālo vērtību balstīt uz SŠA faktiskajām pārdošanas cenām iekšzemes tirgū Ķīnā.

| (160) | Ražotājs eksportētājs nav sniedzis pierādījumus, kas liecinātu, ka tā pirktie materiāli un enerģija SŠA ražošanai ir kropļojumu neskarti. Tādēļ, ņemot vērā 98.–162. apsvērumā izklāstītos izmeklēšanas konstatējumus, šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(160)

Ražotājs eksportētājs nav sniedzis pierādījumus, kas liecinātu, ka tā pirktie materiāli un enerģija SŠA ražošanai ir kropļojumu neskarti. Tādēļ, ņemot vērā 98.–162. apsvērumā izklāstītos izmeklēšanas konstatējumus, šis apgalvojums tika noraidīts.

3.3.1.10.   Secinājumi

| (161) | Analīze 3.3.1.2.–3.3.1.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī SŠA nozarē, liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē tāpēc, ka tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā norādīto faktoru faktiskā vai iespējamā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. |
| --- | --- |

(161)

Analīze 3.3.1.2.–3.3.1.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī SŠA nozarē, liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē tāpēc, ka tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā norādīto faktoru faktiskā vai iespējamā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

| (162) | Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī. |
| --- | --- |

(162)

Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

| (163) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taishan apgalvoja, ka attiecībā uz izmeklējamo ražojumu nav konstatēti būtiski tirgus kropļojumi, jo Ziņojumā nav atsevišķas nodaļas, kurā būtu aprakstīta stikla šķiedras audumu un stikla šķiedras nozare. Šī persona apgalvoja arī, ka Ziņojumā sniegtie pierādījumi datēti ar 2017. gada decembri un kopš tā laika Ziņojums nav atjaunināts. |
| --- | --- |

(163)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taishan apgalvoja, ka attiecībā uz izmeklējamo ražojumu nav konstatēti būtiski tirgus kropļojumi, jo Ziņojumā nav atsevišķas nodaļas, kurā būtu aprakstīta stikla šķiedras audumu un stikla šķiedras nozare. Šī persona apgalvoja arī, ka Ziņojumā sniegtie pierādījumi datēti ar 2017. gada decembri un kopš tā laika Ziņojums nav atjaunināts.

Taishan

| (164) | Komisija norādīja, ka nozīmīgo kropļojumu pastāvēšana, kas liek piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, nav saistīta ar īpašu konkrētas nozares nodaļu, kas attiektos uz izmeklējamo ražojumu. Ziņojumā aprakstīti dažādi kropļojumu veidi Ķīnas Tautas Republikā, un tie aptver visas nozares un attiecas uz visu Ķīnas ekonomiku un ietekmē izmeklējamā ražojuma cenas un/vai izejvielas un ražošanas izmaksas. Kā jau skaidrots 3.3.1.5. iedaļā, stikla šķiedras ražošanas nozarē notiek valdības iejaukšanās vairākos veidos, kā tā aprakstīta Ziņojumā (piecgades plānu un citu dokumentu darbības joma, kropļojumi, kas skar izejmateriālus un finanses), iejaukšanās veidi skaidri uzskaitīti un minēti šajā regulā. Turklāt papildus nozīmīgajiem kropļojumiem, kuri jau iekļauti Ziņojumā, šīs regulas 124.–138. apsvērumā ir arī sīki aprakstīti vairāki kropļojumi, kas attiecināmi uz stikla šķiedras nozari un/vai tās izejvielām un izejresursiem. Lai gan Ziņojums tika publicēts 2017. gada decembrī, tirgus apstākļi un to pamatā esošā politika un plāni, kas rada būtiskus kropļojumus, joprojām ir piemērojami stikla šķiedras nozarei un ražošanas izmaksām. Neviena persona nav sniegusi pierādījumus par pretējo. Arī 98.–160. apsvērumā minētie papildu pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem joprojām ir piemērojami, un neviena persona nav sniegusi pierādījumus par pretējo. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(164)

Komisija norādīja, ka nozīmīgo kropļojumu pastāvēšana, kas liek piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, nav saistīta ar īpašu konkrētas nozares nodaļu, kas attiektos uz izmeklējamo ražojumu. Ziņojumā aprakstīti dažādi kropļojumu veidi Ķīnas Tautas Republikā, un tie aptver visas nozares un attiecas uz visu Ķīnas ekonomiku un ietekmē izmeklējamā ražojuma cenas un/vai izejvielas un ražošanas izmaksas. Kā jau skaidrots 3.3.1.5. iedaļā, stikla šķiedras ražošanas nozarē notiek valdības iejaukšanās vairākos veidos, kā tā aprakstīta Ziņojumā (piecgades plānu un citu dokumentu darbības joma, kropļojumi, kas skar izejmateriālus un finanses), iejaukšanās veidi skaidri uzskaitīti un minēti šajā regulā. Turklāt papildus nozīmīgajiem kropļojumiem, kuri jau iekļauti Ziņojumā, šīs regulas 124.–138. apsvērumā ir arī sīki aprakstīti vairāki kropļojumi, kas attiecināmi uz stikla šķiedras nozari un/vai tās izejvielām un izejresursiem. Lai gan Ziņojums tika publicēts 2017. gada decembrī, tirgus apstākļi un to pamatā esošā politika un plāni, kas rada būtiskus kropļojumus, joprojām ir piemērojami stikla šķiedras nozarei un ražošanas izmaksām. Neviena persona nav sniegusi pierādījumus par pretējo. Arī 98.–160. apsvērumā minētie papildu pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem joprojām ir piemērojami, un neviena persona nav sniegusi pierādījumus par pretējo. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (165) | Uzklausīšanā, kas notika pēc galīgās informācijas izpaušanas, Yuntianhua grupa apgalvoja, ka attiecībā uz to nav pierādījumu par nozīmīgiem kropļojumiem. Uzņēmums apgalvoja arī, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts prasa, lai Komisijai veiktu atsevišķu novērtējumu par to, vai attiecībā uz katru uzņēmumu pastāv nozīmīgi kropļojumi. Tas apgalvoja arī, ka tam, kā jau vertikāli integrētam ražotājam, ražošanas process sākās nevis ar SŠG, bet ar izejvielām SŠG ražošanai. Tādējādi Komisijai, nosakot salikto normālo vērtību, bija jāņem vērā šīs izejvielas. |
| --- | --- |

(165)

Uzklausīšanā, kas notika pēc galīgās informācijas izpaušanas, Yuntianhua grupa apgalvoja, ka attiecībā uz to nav pierādījumu par nozīmīgiem kropļojumiem. Uzņēmums apgalvoja arī, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts prasa, lai Komisijai veiktu atsevišķu novērtējumu par to, vai attiecībā uz katru uzņēmumu pastāv nozīmīgi kropļojumi. Tas apgalvoja arī, ka tam, kā jau vertikāli integrētam ražotājam, ražošanas process sākās nevis ar SŠG, bet ar izejvielām SŠG ražošanai. Tādējādi Komisijai, nosakot salikto normālo vērtību, bija jāņem vērā šīs izejvielas.

Yuntianhua

| (166) | Ražotājs eksportētājs nav sniedzis pierādījumus, ka tā SŠA cenas vai izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nebūtu izkropļotas. Turklāt Komisija norāda konstatēto, ka valsts mērogā pastāv nozīmīgi kropļojumi, kuru dēļ ir piemērojams pamatregulas 2. panta 6.a punkts. Ja tiek konstatēta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana, tad 2. panta 6.a punkta noteikumi attiecas uz visiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā. Katrā ziņā tas pats pamatregulas noteikums ļauj ražotājiem eksportētājiem pierādīt, ka nozīmīgi kropļojumi neietekmē viņu iekšzemes izmaksas, un šādos gadījumos tās tiek izmantotas normālās vērtības aprēķināšanai. Tāpēc, ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, kas izklāstīti 98.–162. apsvērumā, un tā kā nebija pierādījumu, ka šie konstatējumi neattiektos uz šā ražotāja eksportētāja iekšzemes izmaksām, šis apgalvojums tika noraidīts. Katrā ziņā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv būtiski kropļojumi, kas aptver visas nozares un ietekmē attiecīgā ražojuma un/vai tā izejresursu ražošanu, un tāpēc to noteikti ir ietekmējuši šie nozīmīgie kropļojumi neatkarīgi no tā, vai ražotāji sāk ražošanu no SŠG vai arī tiem ir pilnībā integrēta ražošana. |
| --- | --- |

(166)

Ražotājs eksportētājs nav sniedzis pierādījumus, ka tā SŠA cenas vai izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nebūtu izkropļotas. Turklāt Komisija norāda konstatēto, ka valsts mērogā pastāv nozīmīgi kropļojumi, kuru dēļ ir piemērojams pamatregulas 2. panta 6.a punkts. Ja tiek konstatēta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana, tad 2. panta 6.a punkta noteikumi attiecas uz visiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā. Katrā ziņā tas pats pamatregulas noteikums ļauj ražotājiem eksportētājiem pierādīt, ka nozīmīgi kropļojumi neietekmē viņu iekšzemes izmaksas, un šādos gadījumos tās tiek izmantotas normālās vērtības aprēķināšanai. Tāpēc, ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, kas izklāstīti 98.–162. apsvērumā, un tā kā nebija pierādījumu, ka šie konstatējumi neattiektos uz šā ražotāja eksportētāja iekšzemes izmaksām, šis apgalvojums tika noraidīts. Katrā ziņā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv būtiski kropļojumi, kas aptver visas nozares un ietekmē attiecīgā ražojuma un/vai tā izejresursu ražošanu, un tāpēc to noteikti ir ietekmējuši šie nozīmīgie kropļojumi neatkarīgi no tā, vai ražotāji sāk ražošanu no SŠG vai arī tiem ir pilnībā integrēta ražošana.

| (167) | Tādējādi tiek apstiprināti 162. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(167)

Tādējādi tiek apstiprināti 162. apsvērumā izdarītie secinājumi.

3.3.2.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

3.3.2.1.   Vispārīgas piezīmes

| (168) | Reprezentatīvā valsts tika izraudzīta, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:






  — | līdzīgs ekonomikas attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (75), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs kā ĶTR, |
| --- | --- | --- |

(168)

Reprezentatīvā valsts tika izraudzīta, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

—

līdzīgs ekonomikas attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (75), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs kā ĶTR,

75

| — | izmeklējamā ražojuma ražošana minētajā valstī (76), |
| --- | --- |

—

izmeklējamā ražojuma ražošana minētajā valstī (76),

76

| — | attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī, |
| --- | --- |

—

attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī,

| — | ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

—

ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (169) | Kā paskaidrots 93.–95. apsvērumā, Komisija ieinteresētajām personām darīja pieejamus divus paziņojumus par lietas materiāliem (77) attiecībā uz avotiem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(169)

Kā paskaidrots 93.–95. apsvērumā, Komisija ieinteresētajām personām darīja pieejamus divus paziņojumus par lietas materiāliem (77) attiecībā uz avotiem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai.

77

| (170) | Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs 2019. gada 8. aprīlī iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka Komisijai nebūtu jāsāk meklēt alternatīvi avoti, pēc kuriem noteikt normālo vērtību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jo vēl nav pierādīts, ka Ķīnas Tautas Republikā attiecībā uz SŠA ražošanu un pārdošanu pastāv nozīmīgi ražošanas izmaksu un cenu kropļojumi. |
| --- | --- |

(170)

Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs 2019. gada 8. aprīlī iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka Komisijai nebūtu jāsāk meklēt alternatīvi avoti, pēc kuriem noteikt normālo vērtību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jo vēl nav pierādīts, ka Ķīnas Tautas Republikā attiecībā uz SŠA ražošanu un pārdošanu pastāv nozīmīgi ražošanas izmaksu un cenu kropļojumi.

| (171) | Ievērojot pamatregulas 5. panta 9. punktu saistībā ar 2. panta 6.a punkta a), b) un e) apakšpunktu, sūdzībā ir ietverti pietiekami pierādījumi, kas varētu liecināt, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi. Tādēļ saskaņā ar 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu Komisijai ir pienākums vākt avotus attiecībā uz iespējamām attiecīgām reprezentatīvajām valstīm, ja izmeklēšanas rezultātā apstiprinātos, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(171)

Ievērojot pamatregulas 5. panta 9. punktu saistībā ar 2. panta 6.a punkta a), b) un e) apakšpunktu, sūdzībā ir ietverti pietiekami pierādījumi, kas varētu liecināt, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi. Tādēļ saskaņā ar 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu Komisijai ir pienākums vākt avotus attiecībā uz iespējamām attiecīgām reprezentatīvajām valstīm, ja izmeklēšanas rezultātā apstiprinātos, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

3.3.2.2.   Līdzīgs ekonomikas attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā

| (172) | Komisija 2019. gada marta paziņojumā ir norādījusi četras valstis – Brazīliju, Meksiku, Krievijas Federāciju un Turciju –, kuras Pasaules Banka atzīst par valstīm ar līdzīgu ekonomikas attīstības līmeni kā ĶTR, proti, tās visas pēc nacionālā kopienākuma (“NKI”) klasificētas pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem. |
| --- | --- |

(172)

Komisija 2019. gada marta paziņojumā ir norādījusi četras valstis – Brazīliju, Meksiku, Krievijas Federāciju un Turciju –, kuras Pasaules Banka atzīst par valstīm ar līdzīgu ekonomikas attīstības līmeni kā ĶTR, proti, tās visas pēc nacionālā kopienākuma (“NKI”) klasificētas pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem.

| (173) | Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs 2019. gada 8. aprīlī iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka Pasaules Bankas NKI datubāzē gan Brazīlija, gan Meksika atradās tuvāk ĶTR pēc NKI (nacionālā kopienākuma) uz vienu iedzīvotāju. Tas arī norādīja, ka Turcija NKI ziņā ievērojami pārsniedz pārējās četras valstis (ieskaitot ĶTR) un ka Krievijas Federācijas NKI uz vienu iedzīvotāju ir augstāks nekā ĶTR, bet zemāks nekā Turcijai. Tādēļ, pēc šā izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja domām, saskaņā ar šo kritēriju Brazīlija un Meksika šķiet piemērotāka izvēle nekā Krievijas Federācija un Turcija. |
| --- | --- |

(173)

Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs 2019. gada 8. aprīlī iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka Pasaules Bankas NKI datubāzē gan Brazīlija, gan Meksika atradās tuvāk ĶTR pēc NKI (nacionālā kopienākuma) uz vienu iedzīvotāju. Tas arī norādīja, ka Turcija NKI ziņā ievērojami pārsniedz pārējās četras valstis (ieskaitot ĶTR) un ka Krievijas Federācijas NKI uz vienu iedzīvotāju ir augstāks nekā ĶTR, bet zemāks nekā Turcijai. Tādēļ, pēc šā izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja domām, saskaņā ar šo kritēriju Brazīlija un Meksika šķiet piemērotāka izvēle nekā Krievijas Federācija un Turcija.

| (174) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkts paredz, ka, nosakot salikto normālo vērtību attiecībā uz valstīm, kur pastāv nozīmīgi kropļojumi, Komisija var izmantot reprezentatīvu valsti ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Komisija var izmantot arī neizkropļotas starptautiskās cenas, izmaksas vai atsauces vērtības, kā arī citu piemērotu informāciju. Lai katrā gadījumā noteiktu, kurās valstīs ir līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā eksportētājvalstī, Komisija izmanto valstis, ko Pasaules Banka ir iedalījusi vienā un tajā pašā ienākumu kategorijā. No šīs datubāzes Komisija var iegūt pietiekamu skaitu potenciālu piemērotu valstu ar līdzīgu attīstības līmeni, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu izraudzītos attiecīgu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(174)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkts paredz, ka, nosakot salikto normālo vērtību attiecībā uz valstīm, kur pastāv nozīmīgi kropļojumi, Komisija var izmantot reprezentatīvu valsti ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Komisija var izmantot arī neizkropļotas starptautiskās cenas, izmaksas vai atsauces vērtības, kā arī citu piemērotu informāciju. Lai katrā gadījumā noteiktu, kurās valstīs ir līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā eksportētājvalstī, Komisija izmanto valstis, ko Pasaules Banka ir iedalījusi vienā un tajā pašā ienākumu kategorijā. No šīs datubāzes Komisija var iegūt pietiekamu skaitu potenciālu piemērotu valstu ar līdzīgu attīstības līmeni, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu izraudzītos attiecīgu reprezentatīvo valsti.

| (175) | Pamatregula nenosaka, ka reprezentatīvajai valstij jābūt vistuvāk eksportētājvalsts faktiskajam NKI. Tādēļ faktam, ka kādas valsts NKI uz vienu iedzīvotāju varētu būt tuvāks ĶTR nekā citas valsts NKI, nav izšķirīgas nozīmes attiecīgas reprezentatīvās valsts izvēlē. Šajā lietā attiecīgā Pasaules Bankas kategorija bija “valstis ar vidēji augstiem ienākumiem”, kurā ir klasificēta ĶTR. Lai gan Turcijā patiešām ir augstākais NKI, visu četru valstu ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs ĶTR, un tika atzīts, ka tās atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma kritērijiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(175)

Pamatregula nenosaka, ka reprezentatīvajai valstij jābūt vistuvāk eksportētājvalsts faktiskajam NKI. Tādēļ faktam, ka kādas valsts NKI uz vienu iedzīvotāju varētu būt tuvāks ĶTR nekā citas valsts NKI, nav izšķirīgas nozīmes attiecīgas reprezentatīvās valsts izvēlē. Šajā lietā attiecīgā Pasaules Bankas kategorija bija “valstis ar vidēji augstiem ienākumiem”, kurā ir klasificēta ĶTR. Lai gan Turcijā patiešām ir augstākais NKI, visu četru valstu ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs ĶTR, un tika atzīts, ka tās atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma kritērijiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (176) | Tādēļ Komisija uzskatīja, ka visas četras apzinātās iespējamās reprezentatīvās valstis ir vienādi salīdzināmas ar ĶTR ekonomiskās attīstības ziņā, kā tika norādīts 2019. gada septembra paziņojumā. |
| --- | --- |

(176)

Tādēļ Komisija uzskatīja, ka visas četras apzinātās iespējamās reprezentatīvās valstis ir vienādi salīdzināmas ar ĶTR ekonomiskās attīstības ziņā, kā tika norādīts 2019. gada septembra paziņojumā.

| (177) | Tas pats ražotājs eksportētājs 2019. gada 16. septembrī iesniegtajā informācijā ir atkārtojis 173. apsvērumā izklāstītos argumentus un ir atsaucies arī uz divām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām attiecībā uz karsti velmētu tērauda rievkonstrukciju importu no ĶTR un konkrētu ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importu no ĶTR (78), jo tajās Komisija plānoja izvēlēties valstis, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju bija līdzīgā līmenī kā ĶTR. |
| --- | --- |

(177)

Tas pats ražotājs eksportētājs 2019. gada 16. septembrī iesniegtajā informācijā ir atkārtojis 173. apsvērumā izklāstītos argumentus un ir atsaucies arī uz divām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām attiecībā uz karsti velmētu tērauda rievkonstrukciju importu no ĶTR un konkrētu ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importu no ĶTR (78), jo tajās Komisija plānoja izvēlēties valstis, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju bija līdzīgā līmenī kā ĶTR.

78

| (178) | Šī izmeklēšana un divas iepriekšējās izmeklēšanas, uz ko atsaucās ražotājs eksportētājs, metodikas ziņā neatšķiras. Visos gadījumos tika piemērots pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā aprakstītais standarts, proti, ka Komisija var izmantot reprezentatīvu valsti ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Kā norādīts 175. apsvērumā, pamatregula nenosaka, ka reprezentatīvās valsts NKI jābūt līdzīgam eksportētājvalsts NKI, bet gan tai jābūt ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni. Tādēļ fakts, ka kādas valsts NKI, iespējams, ir tuvāks nekā citas valsts NKI, nevar būt izšķirīgs faktors attiecīgas reprezentatīvās valsts izvēlē, ja tās ir vienā un tajā pašā valstu kategorijā, kuru ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs kā ĶTR. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(178)

Šī izmeklēšana un divas iepriekšējās izmeklēšanas, uz ko atsaucās ražotājs eksportētājs, metodikas ziņā neatšķiras. Visos gadījumos tika piemērots pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā aprakstītais standarts, proti, ka Komisija var izmantot reprezentatīvu valsti ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Kā norādīts 175. apsvērumā, pamatregula nenosaka, ka reprezentatīvās valsts NKI jābūt līdzīgam eksportētājvalsts NKI, bet gan tai jābūt ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni. Tādēļ fakts, ka kādas valsts NKI, iespējams, ir tuvāks nekā citas valsts NKI, nevar būt izšķirīgs faktors attiecīgas reprezentatīvās valsts izvēlē, ja tās ir vienā un tajā pašā valstu kategorijā, kuru ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs kā ĶTR. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

3.3.2.3.   Izmeklējamā ražojuma ražošana reprezentatīvajā valstī un attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

| (179) | Komisija 2019. gada marta paziņojumā ir norādījusi, ka ir zināms, ka SŠA tiek ražots Brazīlijā, Meksikā, Krievijas Federācijā un Turcijā. Komisija sīkāk izpētīja to, kādi publiski pieejami finanšu dati par šīm četrām valstīm ir atrodami. Komisija arī aicināja ieinteresētās personas norādīt citus izmeklējamā ražojuma ražotājus. |
| --- | --- |

(179)

Komisija 2019. gada marta paziņojumā ir norādījusi, ka ir zināms, ka SŠA tiek ražots Brazīlijā, Meksikā, Krievijas Federācijā un Turcijā. Komisija sīkāk izpētīja to, kādi publiski pieejami finanšu dati par šīm četrām valstīm ir atrodami. Komisija arī aicināja ieinteresētās personas norādīt citus izmeklējamā ražojuma ražotājus.

| (180) | Attiecībā uz Brazīliju pēc 2019. gada marta paziņojuma, kurā Komisija norādīja, ka tā nav atradusi publiski pieejamu finanšu informāciju par Brazīlijas uzņēmumiem, sūdzības iesniedzējs iesniedza revidēto Owens Corning Fiberglas A.S. Ltda. gada pārskatu par 2017. gadu un Saertex Tecidos Brasil Ltda peļņas un zaudējumu pārskatu, kas esot iegūts no tā gada pārskata. Šie dokumenti ir darīti pieejami izmeklēšanas lietas nekonfidenciālajā daļā. Pamatojoties uz to, sūdzības iesniedzējs lūdza Komisiju atkārtoti apsvērt izvēli par attiecīgo reprezentatīvo valsti izmantot Brazīliju. |
| --- | --- |

(180)

Attiecībā uz Brazīliju pēc 2019. gada marta paziņojuma, kurā Komisija norādīja, ka tā nav atradusi publiski pieejamu finanšu informāciju par Brazīlijas uzņēmumiem, sūdzības iesniedzējs iesniedza revidēto Owens Corning Fiberglas A.S. Ltda. gada pārskatu par 2017. gadu un Saertex Tecidos Brasil Ltda peļņas un zaudējumu pārskatu, kas esot iegūts no tā gada pārskata. Šie dokumenti ir darīti pieejami izmeklēšanas lietas nekonfidenciālajā daļā. Pamatojoties uz to, sūdzības iesniedzējs lūdza Komisiju atkārtoti apsvērt izvēli par attiecīgo reprezentatīvo valsti izmantot Brazīliju.

Owens Corning Fiberglas A.S. Ltda

Saertex Tecidos Brasil Ltda

| (181) | Komisija izvērtēja sūdzības iesniedzēja sniegtās informācijas apjomu un veica papildu izpēti attiecībā uz Brazīliju. Tomēr Orbis datubāzē, Bloomberg un citos publiski pieejamos avotos neizdevās atrast publiski pieejamu papildu finanšu informāciju par SŠA vai ar SŠA saistītu ražojumu ražotājiem Brazīlijā. Pēc atsevišķu problēmu apzināšanas attiecībā uz ražošanas faktoriem, kā tās precizētas 196.–198. apsvērumā, un, kā precizēts 211. apsvērumā, atzinusi Turciju par attiecīgu reprezentatīvo valsti pēc visiem attiecīgajiem faktoriem, Komisija uzskatīja, ka nav nepieciešams ieņemt nostāju attiecībā uz iespēju izmantot informāciju, kas nav pieejama plašākai sabiedrībai, bet ir darīta pieejama visām ieinteresētajām personām lietas nekonfidenciālajā daļā. |
| --- | --- |

(181)

Komisija izvērtēja sūdzības iesniedzēja sniegtās informācijas apjomu un veica papildu izpēti attiecībā uz Brazīliju. Tomēr Orbis datubāzē, Bloomberg un citos publiski pieejamos avotos neizdevās atrast publiski pieejamu papildu finanšu informāciju par SŠA vai ar SŠA saistītu ražojumu ražotājiem Brazīlijā. Pēc atsevišķu problēmu apzināšanas attiecībā uz ražošanas faktoriem, kā tās precizētas 196.–198. apsvērumā, un, kā precizēts 211. apsvērumā, atzinusi Turciju par attiecīgu reprezentatīvo valsti pēc visiem attiecīgajiem faktoriem, Komisija uzskatīja, ka nav nepieciešams ieņemt nostāju attiecībā uz iespēju izmantot informāciju, kas nav pieejama plašākai sabiedrībai, bet ir darīta pieejama visām ieinteresētajām personām lietas nekonfidenciālajā daļā.

Orbis

Bloomberg

| (182) | Komisija 2019. gada marta paziņojumā norādīja, ka arī Meksiku neuzskata par potenciālu reprezentatīvo valsti, jo trūkst pietiekamas finanšu informācijas par diviem apzinātajiem uzņēmumiem (Oscar Alberto Torres Aguilar un Plásticos Reforzados de México, S.A). |
| --- | --- |

(182)

Komisija 2019. gada marta paziņojumā norādīja, ka arī Meksiku neuzskata par potenciālu reprezentatīvo valsti, jo trūkst pietiekamas finanšu informācijas par diviem apzinātajiem uzņēmumiem (Oscar Alberto Torres Aguilar un Plásticos Reforzados de México, S.A).

Oscar Alberto Torres Aguilar

Plásticos Reforzados de México, S.A

| (183) | Tomēr pēc minētā paziņojuma publicēšanas veiktā papildu izpētē atklājās, ka Meksikā ir vēl divi SŠA un/vai tā galvenās izejvielas SŠG ražotāji, proti, Saint-Gobain Mexico S.A de C.V un Owens Corning Mexico S.A de C.V. Tomēr Komisijai ne par vienu no šiem ražotājiem neizdevās atrast publiski pieejamu informāciju ar attiecīgajiem finanšu rādītājiem. Komisijai arī neizdevās atrast papildu finanšu informāciju par Oscar Alberto Torres Aguilar un Plásticos Reforzados de México, S.A. |
| --- | --- |

(183)

Tomēr pēc minētā paziņojuma publicēšanas veiktā papildu izpētē atklājās, ka Meksikā ir vēl divi SŠA un/vai tā galvenās izejvielas SŠG ražotāji, proti, Saint-Gobain Mexico S.A de C.V un Owens Corning Mexico S.A de C.V. Tomēr Komisijai ne par vienu no šiem ražotājiem neizdevās atrast publiski pieejamu informāciju ar attiecīgajiem finanšu rādītājiem. Komisijai arī neizdevās atrast papildu finanšu informāciju par Oscar Alberto Torres Aguilar un Plásticos Reforzados de México, S.A.

Saint-Gobain Mexico S.A de C.V

Owens Corning Mexico S.A de C.V.

Oscar Alberto Torres Aguilar

Plásticos Reforzados de México, S.A.

| (184) | Attiecībā uz Krievijas Federāciju Komisija 2019. gada marta paziņojumā ir norādījusi, ka ir apzinājusi trīs SŠA ražotājus (P-D Tatneft-Alabuga Steklovolokno LLC (“P-D Tatneft”), OCV Steklovolokno OJSC (“OC Russia”) un Steklonit JSC (“Steklonit”), kuru dati par 2017. gadu bija pieejami Orbis datubāzē. Starplaikā Orbis datubāzē kļuva pieejami dati par Steklonit attiecībā uz 2018. gadu, savukārt P-D Tatneft un OC Russia finanšu dati joprojām nebija pieejami (ne Orbis datubāzē, ne citos publiski pieejamos avotos). Tomēr, kā paskaidrots 199. apsvērumā, Komisija ir konstatējusi dažas ar ražošanas faktoriem saistītas problēmas. |
| --- | --- |

(184)

Attiecībā uz Krievijas Federāciju Komisija 2019. gada marta paziņojumā ir norādījusi, ka ir apzinājusi trīs SŠA ražotājus (P-D Tatneft-Alabuga Steklovolokno LLC (“P-D Tatneft”), OCV Steklovolokno OJSC (“OC Russia”) un Steklonit JSC (“Steklonit”), kuru dati par 2017. gadu bija pieejami Orbis datubāzē. Starplaikā Orbis datubāzē kļuva pieejami dati par Steklonit attiecībā uz 2018. gadu, savukārt P-D Tatneft un OC Russia finanšu dati joprojām nebija pieejami (ne Orbis datubāzē, ne citos publiski pieejamos avotos). Tomēr, kā paskaidrots 199. apsvērumā, Komisija ir konstatējusi dažas ar ražošanas faktoriem saistītas problēmas.

P-D Tatneft-Alabuga Steklovolokno LLC

P-D Tatneft

OCV Steklovolokno OJSC

OC Russia

Steklonit JSC

Steklonit

Orbis

Orbis

Steklonit

P-D Tatneft

OC Russia

Orbis

| (185) | Visbeidzot, attiecībā uz Turciju Komisija 2019. gada marta paziņojumā ir norādījusi, ka tā ir apzinājusi astoņus SŠA ražotājus. Komisijas veiktā papildu izpēte ir parādījusi, ka no šiem astoņiem ražotājiem SŠA ražoja tikai Metyx, bet SŠG ražoja Cam Elyaf. Papildu izpētē arī atklājās, ka 2019. gada marta paziņojumā minētā Metyx finanšu informācija patiesībā attiecas uz saistītu uzņēmumu, kas neražoja SŠA. Orbis datubāzē, Bloomberg vai citos publiski pieejamos avotos nebija pieejami Metyx finanšu dati par nevienu finanšu gadu. Finanšu dati par Cam Elyaf attiecībā uz 2018. gadu bija pieejami uzņēmuma tīmekļa vietnē konsolidētā veidā par Sisecam grupu, kurā ietilpst Cam Elyaf (79). Finanšu dati aptver grupas “ķīmisko vielu” segmentu, kurā ietilpst SŠG. Turklāt, kā minēts Sisecam grupas publicētā finanšu prospektā (80), Cam Elyaf 2018. gadā pārdeva 28 985 tonnas SŠG. Pārdošanas apjoms Turcijā un ārpus tās 2018. gadā bija attiecīgi 21 033 tonnas un 7 952 tonnas. 2018. gadā Cam Elyaf radītais pārdošanas apjoms bija 190 miljoni TRY, EBITDA – 39 miljoni TRY. Tādēļ Komisija 2019. gada septembra paziņojumā arī informēja ieinteresētās personas, ka neizkropļotu PVA izmaksu un peļņas noteikšanai izmantos 2018. gada finanšu datus ķīmisko vielu segmentā, kurā ietilpst SŠG, par Turcijas Sisecam grupu. |
| --- | --- |

(185)

Visbeidzot, attiecībā uz Turciju Komisija 2019. gada marta paziņojumā ir norādījusi, ka tā ir apzinājusi astoņus SŠA ražotājus. Komisijas veiktā papildu izpēte ir parādījusi, ka no šiem astoņiem ražotājiem SŠA ražoja tikai Metyx, bet SŠG ražoja Cam Elyaf. Papildu izpētē arī atklājās, ka 2019. gada marta paziņojumā minētā Metyx finanšu informācija patiesībā attiecas uz saistītu uzņēmumu, kas neražoja SŠA. Orbis datubāzē, Bloomberg vai citos publiski pieejamos avotos nebija pieejami Metyx finanšu dati par nevienu finanšu gadu. Finanšu dati par Cam Elyaf attiecībā uz 2018. gadu bija pieejami uzņēmuma tīmekļa vietnē konsolidētā veidā par Sisecam grupu, kurā ietilpst Cam Elyaf (79). Finanšu dati aptver grupas “ķīmisko vielu” segmentu, kurā ietilpst SŠG. Turklāt, kā minēts Sisecam grupas publicētā finanšu prospektā (80), Cam Elyaf 2018. gadā pārdeva 28 985 tonnas SŠG. Pārdošanas apjoms Turcijā un ārpus tās 2018. gadā bija attiecīgi 21 033 tonnas un 7 952 tonnas. 2018. gadā Cam Elyaf radītais pārdošanas apjoms bija 190 miljoni TRY, EBITDA – 39 miljoni TRY. Tādēļ Komisija 2019. gada septembra paziņojumā arī informēja ieinteresētās personas, ka neizkropļotu PVA izmaksu un peļņas noteikšanai izmantos 2018. gada finanšu datus ķīmisko vielu segmentā, kurā ietilpst SŠG, par Turcijas Sisecam grupu.

Metyx

Cam Elyaf

Metyx

Orbis

Bloomberg

Metyx

Cam Elyaf

Sisecam

Cam Elyaf

79

Sisecam

80

Cam Elyaf

Cam Elyaf

EBITDA

Sisecam

| (186) | Pēc 2019. gada septembra paziņojuma viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka finanšu informāciju par SŠG ražotāju Cam Elyaf, kas pieder pie Sisecam grupas, nevar uzskatīt par ticamu attiecībā uz SŠA, jo minētais uzņēmums neražo un nepārdod SŠA, bet gan SŠG. Turklāt 2019. gada 13. septembrī iesniegtajā informācijā CCCLA un vēl cits izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu izmantot finanšu datus ķīmisko vielu segmentā par Sisecam grupu, jo SŠG ražošana ir tikai neliela daļa no tā darbības un nav skaidrs, vai ar SŠG saistītā darījumdarbība ir rentabla. Bez tam ir norādīts arī, ka 2017. gadā Cam Elyaf Turcijas iestādēm ir iesniedzis antidempinga sūdzību, kurā norādījis, ka SŠG imports par dempinga cenām no Ēģiptes tam nodara kaitējumu, tādēļ uzņēmuma rentabilitāte varētu būt zemāka nekā Sisecam grupai ķīmisko vielu segmentā kopumā. CCCLA un minētais ražotājs eksportētājs ierosina, lai Komisija izmantotu citu Turcijas SŠA ražotāju, piemēram, Setex, Kivanc grupas, Dost Kimya un Aytu Teknik, finanšu datus. Tiek apgalvots arī, ka Komisija 2019. gada septembra paziņojumā nav paskaidrojusi, kādēļ ir nolemts izslēgt Istanbul Teknik un Sonmez Holding kā iespējamus neizkropļotu PVA izmaksu un peļņas noteikšanas avotus, jo arī tie ražo ar stikla šķiedru saistītus ražojumus. |
| --- | --- |

(186)

Pēc 2019. gada septembra paziņojuma viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka finanšu informāciju par SŠG ražotāju Cam Elyaf, kas pieder pie Sisecam grupas, nevar uzskatīt par ticamu attiecībā uz SŠA, jo minētais uzņēmums neražo un nepārdod SŠA, bet gan SŠG. Turklāt 2019. gada 13. septembrī iesniegtajā informācijā CCCLA un vēl cits izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu izmantot finanšu datus ķīmisko vielu segmentā par Sisecam grupu, jo SŠG ražošana ir tikai neliela daļa no tā darbības un nav skaidrs, vai ar SŠG saistītā darījumdarbība ir rentabla. Bez tam ir norādīts arī, ka 2017. gadā Cam Elyaf Turcijas iestādēm ir iesniedzis antidempinga sūdzību, kurā norādījis, ka SŠG imports par dempinga cenām no Ēģiptes tam nodara kaitējumu, tādēļ uzņēmuma rentabilitāte varētu būt zemāka nekā Sisecam grupai ķīmisko vielu segmentā kopumā. CCCLA un minētais ražotājs eksportētājs ierosina, lai Komisija izmantotu citu Turcijas SŠA ražotāju, piemēram, Setex, Kivanc grupas, Dost Kimya un Aytu Teknik, finanšu datus. Tiek apgalvots arī, ka Komisija 2019. gada septembra paziņojumā nav paskaidrojusi, kādēļ ir nolemts izslēgt Istanbul Teknik un Sonmez Holding kā iespējamus neizkropļotu PVA izmaksu un peļņas noteikšanas avotus, jo arī tie ražo ar stikla šķiedru saistītus ražojumus.

Cam Elyaf

Sisecam

CCCLA

Sisecam

Cam Elyaf

Sisecam

CCCLA

Setex

Kivanc

Dost Kimya

Aytu Teknik

Istanbul Teknik

Sonmez Holding

| (187) | Kā minēts 205. apsvērumā, neviena Turcijas SŠA ražotāja finanšu informācija nebija viegli pieejama. Turklāt ne CCCLA, ne ražotājs eksportētājs neiesniedza finanšu informāciju par nevienu Turcijas SŠA ražotāju, kā tika prasīts 2019. gada marta paziņojuma I pielikumā, lai apzinātu izmeklējamā ražojuma ražotājus. Bez tam Komisijai neizdevās Orbis datubāzē, Bloomberg vai citos publiskos avotos atrast publiski pieejamu finanšu informāciju par CCCLA un ražotāja eksportētāja norādītajiem SŠA ražotājiem, kas minēti 186. apsvērumā. Turklāt, ciktāl ir runa par Istanbul Teknik (81) un Sonmez Holding (82), šo uzņēmumu tīmekļa vietnēs publicētā informācija liecina, ka tie neražo ar SŠG vai SŠA saistītus ražojumus, bet gan poliestera šķiedru ražojumus. Tāpēc visi šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti. Tādēļ, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija uzskatīja, ka tos finanšu datus par SŠG ražotājiem, kuri attiecas uz vairāk nekā 70 % no kopējām SŠA ražošanas izmaksām, var atzīt par reprezentatīviem arī attiecībā uz SŠA ražotājiem. |
| --- | --- |

(187)

Kā minēts 205. apsvērumā, neviena Turcijas SŠA ražotāja finanšu informācija nebija viegli pieejama. Turklāt ne CCCLA, ne ražotājs eksportētājs neiesniedza finanšu informāciju par nevienu Turcijas SŠA ražotāju, kā tika prasīts 2019. gada marta paziņojuma I pielikumā, lai apzinātu izmeklējamā ražojuma ražotājus. Bez tam Komisijai neizdevās Orbis datubāzē, Bloomberg vai citos publiskos avotos atrast publiski pieejamu finanšu informāciju par CCCLA un ražotāja eksportētāja norādītajiem SŠA ražotājiem, kas minēti 186. apsvērumā. Turklāt, ciktāl ir runa par Istanbul Teknik (81) un Sonmez Holding (82), šo uzņēmumu tīmekļa vietnēs publicētā informācija liecina, ka tie neražo ar SŠG vai SŠA saistītus ražojumus, bet gan poliestera šķiedru ražojumus. Tāpēc visi šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti. Tādēļ, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija uzskatīja, ka tos finanšu datus par SŠG ražotājiem, kuri attiecas uz vairāk nekā 70 % no kopējām SŠA ražošanas izmaksām, var atzīt par reprezentatīviem arī attiecībā uz SŠA ražotājiem.

CCCLA

Orbis

Bloomberg

CCCLA

Istanbul Teknik

81

Sonmez Holding

82

| (188) | Visbeidzot, Komisijai noraidīja arī Jushi/Hengshi apgalvojumu, ka Cam Elyaf būtu mazāk rentabls nekā viss Sisecam grupas ķīmisko vielu segments, jo Cam Elyaf 2017. gadā pret importu no Ēģiptes iesniedza antidempinga sūdzību, kurā apgalvots, ka tam nodarīts būtisks kaitējums. Jushi/Hengshi iesniegtie pierādījumi faktiski ir pretrunā tā apgalvojumam, ka importa no Ēģiptes dēļ būtu mazinājusies Cam Elyaf peļņa. Šie pierādījumi liecina, ka Turcijas iestādes ir konstatējušas, ka uzņēmumam Cam Elyaf nav nodarīts būtisks kaitējums, un izbeigušas izmeklēšanu. Tādējādi Jushi/Hengshi apgalvojums ir faktu ziņā kļūdains un ir jānoraida. |
| --- | --- |

(188)

Visbeidzot, Komisijai noraidīja arī Jushi/Hengshi apgalvojumu, ka Cam Elyaf būtu mazāk rentabls nekā viss Sisecam grupas ķīmisko vielu segments, jo Cam Elyaf 2017. gadā pret importu no Ēģiptes iesniedza antidempinga sūdzību, kurā apgalvots, ka tam nodarīts būtisks kaitējums. Jushi/Hengshi iesniegtie pierādījumi faktiski ir pretrunā tā apgalvojumam, ka importa no Ēģiptes dēļ būtu mazinājusies Cam Elyaf peļņa. Šie pierādījumi liecina, ka Turcijas iestādes ir konstatējušas, ka uzņēmumam Cam Elyaf nav nodarīts būtisks kaitējums, un izbeigušas izmeklēšanu. Tādējādi Jushi/Hengshi apgalvojums ir faktu ziņā kļūdains un ir jānoraida.

Jushi/Hengshi

Cam Elyaf

Sisecam

Cam Elyaf

Jushi/Hengshi

Cam Elyaf

Cam Elyaf

Jushi/Hengshi

| (189) | Pamatojoties uz ieinteresēto personu sniegto informāciju un citu lietas materiālos pieejamo attiecīgo informāciju, Komisija izveidoja to ražošanas faktoru un avotu sākotnējo sarakstu, kuri attiecas uz SŠA un kurus tā plānoja izmantot attiecībā uz visiem ražošanas faktoriem, piemēram, materiāliem, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā. Pēc informācijas un pierādījumu saņemšanas no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika pārskatīti daži no 2019. gada marta paziņojumā publicētajiem Harmonizētās sistēmas kodiem (“HS kodi”) (dažos gadījumos tika atstāts sākotnējais HS kods, papildinot to ar papildu HS kodiem, savukārt citos gadījumos tas tika aizstāts ar jaunu HS kodu, tika apzināti arī jauni ražošanas faktori). 2019. gada septembra paziņojumā tika sniegts atjaunināts ražošanas faktoru un HS kodu saraksts. |
| --- | --- |

(189)

Pamatojoties uz ieinteresēto personu sniegto informāciju un citu lietas materiālos pieejamo attiecīgo informāciju, Komisija izveidoja to ražošanas faktoru un avotu sākotnējo sarakstu, kuri attiecas uz SŠA un kurus tā plānoja izmantot attiecībā uz visiem ražošanas faktoriem, piemēram, materiāliem, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā. Pēc informācijas un pierādījumu saņemšanas no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika pārskatīti daži no 2019. gada marta paziņojumā publicētajiem Harmonizētās sistēmas kodiem (“HS kodi”) (dažos gadījumos tika atstāts sākotnējais HS kods, papildinot to ar papildu HS kodiem, savukārt citos gadījumos tas tika aizstāts ar jaunu HS kodu, tika apzināti arī jauni ražošanas faktori). 2019. gada septembra paziņojumā tika sniegts atjaunināts ražošanas faktoru un HS kodu saraksts.

| (190) | Informācija, kas tika iesniegta 2019. gada 8. aprīlī, viens ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, norādīja, ka Komisija 2019. gada marta paziņojumā katru izejvielu bija norādījusi tikai sešciparu HS koda līmenī, kas, visticamāk, aptvertu plašu ražojumu klāstu papildus konkrētajai izejvielai, kuras vērtība ir jānosaka. Tādēļ, lai uzlabotu datu precizitāti, ražotājs eksportētājs ierosināja Komisijai tā vietā izmantot astoņciparu preču kodus. Komisija norādīja, ka tikai pēc reprezentatīvās valsts izraudzīšanās, izmantojot konkrētos valsts kodus, ir iespējams noteikt preču kodus, kas atbilst sīkākam iedalījumam nekā sešciparu kodi. Tas tika izdarīts 2019. gada septembra paziņojumā, kad tika darīti pieejami Turcijas preču kodi līdz 12 ciparu līmenim, ja tādi bija. |
| --- | --- |

(190)

Informācija, kas tika iesniegta 2019. gada 8. aprīlī, viens ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, norādīja, ka Komisija 2019. gada marta paziņojumā katru izejvielu bija norādījusi tikai sešciparu HS koda līmenī, kas, visticamāk, aptvertu plašu ražojumu klāstu papildus konkrētajai izejvielai, kuras vērtība ir jānosaka. Tādēļ, lai uzlabotu datu precizitāti, ražotājs eksportētājs ierosināja Komisijai tā vietā izmantot astoņciparu preču kodus. Komisija norādīja, ka tikai pēc reprezentatīvās valsts izraudzīšanās, izmantojot konkrētos valsts kodus, ir iespējams noteikt preču kodus, kas atbilst sīkākam iedalījumam nekā sešciparu kodi. Tas tika izdarīts 2019. gada septembra paziņojumā, kad tika darīti pieejami Turcijas preču kodi līdz 12 ciparu līmenim, ja tādi bija.

| (191) | Tas pats ražotājs eksportētājs 2019. gada 8. aprīlī iesniegtajā informācijā apgalvoja arī, ka ražošanas faktoru importa datiem nav nozīmes, jo trešās valsts importa cenas neatspoguļo ne faktiskās iekšzemes cenas, ne pirkšanas cenas šajā valstī. Attiecīgais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka importa cenu līmeni ietekmē tādi faktori kā importētā ražojuma daudzums, ražojuma veids un šā ražojuma pieejamība kā importētājvalstī, tā eksportētājvalstī. Tādēļ dažu ražojumu importa cena no ĶTR bija zemāka nekā no pārējās pasaules, savukārt attiecībā uz citiem ražojumiem situācija bija pretēja. Krievijas Federācijā importa cena no ĶTR sistemātiski bija augstāka nekā no pārējās pasaules. Turklāt tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kvarca smilts lielākajā daļā valstu ir atrodama dabā, tādēļ importa cenām no visām valstīm vajadzētu būt līdzīgām. No tā izrietētu, ka cenu atšķirības starp ĶTR cenām un pārējās pasaules cenām varētu izskaidrot ar ražojuma kvalitātes un kategorijas atšķirībām. Tādēļ ražotājs eksportētājs ierosina, lai Komisija izmantotu katra ražošanas faktora iekšzemes cenu katrā potenciālajā reprezentatīvajā valstī un, ja par iekšzemes cenām nav pietiekamas informācijas, lai Komisija katrā ziņā ignorētu “neparasti augstas” importa cenas. |
| --- | --- |

(191)

Tas pats ražotājs eksportētājs 2019. gada 8. aprīlī iesniegtajā informācijā apgalvoja arī, ka ražošanas faktoru importa datiem nav nozīmes, jo trešās valsts importa cenas neatspoguļo ne faktiskās iekšzemes cenas, ne pirkšanas cenas šajā valstī. Attiecīgais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka importa cenu līmeni ietekmē tādi faktori kā importētā ražojuma daudzums, ražojuma veids un šā ražojuma pieejamība kā importētājvalstī, tā eksportētājvalstī. Tādēļ dažu ražojumu importa cena no ĶTR bija zemāka nekā no pārējās pasaules, savukārt attiecībā uz citiem ražojumiem situācija bija pretēja. Krievijas Federācijā importa cena no ĶTR sistemātiski bija augstāka nekā no pārējās pasaules. Turklāt tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kvarca smilts lielākajā daļā valstu ir atrodama dabā, tādēļ importa cenām no visām valstīm vajadzētu būt līdzīgām. No tā izrietētu, ka cenu atšķirības starp ĶTR cenām un pārējās pasaules cenām varētu izskaidrot ar ražojuma kvalitātes un kategorijas atšķirībām. Tādēļ ražotājs eksportētājs ierosina, lai Komisija izmantotu katra ražošanas faktora iekšzemes cenu katrā potenciālajā reprezentatīvajā valstī un, ja par iekšzemes cenām nav pietiekamas informācijas, lai Komisija katrā ziņā ignorētu “neparasti augstas” importa cenas.

| (192) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka izmantojami atbilstoši dati attiecīgā reprezentatīvā valsti “ar noteikumu, ka ir viegli pieejami attiecīgie dati”. Komisijas rīcībā nav datu par iekšzemes cenām iespējamajās reprezentatīvajās valstīs, un šādi dati nav viegli pieejami. Turpretī dati par importa cenām ir viegli pieejami, un Komisija par šo datu avotu izmanto Global Trade Atlas (“GTA”). Ja savāktie pierādījumi apstiprināja, ka pastāv pamats pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā izklāstītās metodikas piemērošanai, Komisija koriģē importa cenas (piemēram, pieskaitot attiecīgos muitas nodokļus), lai iegūtu pamatotu tuvinājumu, kas atspoguļo neizkropļotu iekšzemes cenu izraudzītajā reprezentatīvajā valstī. Komisija arī pārliecinājās, vai ir pietiekami reprezentatīvi kropļojumu neskarti šāda importa daudzumi, lai izmantotā vidējā cena mazinātu visu potenciāli neparastu cenu ietekmi diapazona zemākajā un augstākajā daļā. Tādēļ koriģētās konkrēta izejresursa cenas atspoguļo dažādas kvalitātes un pieejamības kombināciju attiecīgajos tirgos. Visbeidzot, Komisija izslēdza arī datus par importu no valstīm, kuras ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (“Regula (ES) 2015/755”) I pielikumā uzskaitītās valstis, kas nav PTO dalībvalstis (83). Ja ražošanas faktoru importa daudzumi ir pietiekami reprezentatīvi un nav citu konkrētu apstākļu, kas tos padarītu nereprezentatīvus vai nepiemērotus, nav objektīva iemesla šādus datus izslēgt no analīzes. Minētais ražotājs eksportētājs nav arī norādījis potenciālo reprezentatīvo valstu iekšzemes cenu avotus. Tādēļ, tā kā nav pierādījumu, kas liecinātu, ka izmantotie dati nav reprezentatīvi, Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(192)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka izmantojami atbilstoši dati attiecīgā reprezentatīvā valsti “ar noteikumu, ka ir viegli pieejami attiecīgie dati”. Komisijas rīcībā nav datu par iekšzemes cenām iespējamajās reprezentatīvajās valstīs, un šādi dati nav viegli pieejami. Turpretī dati par importa cenām ir viegli pieejami, un Komisija par šo datu avotu izmanto Global Trade Atlas (“GTA”). Ja savāktie pierādījumi apstiprināja, ka pastāv pamats pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā izklāstītās metodikas piemērošanai, Komisija koriģē importa cenas (piemēram, pieskaitot attiecīgos muitas nodokļus), lai iegūtu pamatotu tuvinājumu, kas atspoguļo neizkropļotu iekšzemes cenu izraudzītajā reprezentatīvajā valstī. Komisija arī pārliecinājās, vai ir pietiekami reprezentatīvi kropļojumu neskarti šāda importa daudzumi, lai izmantotā vidējā cena mazinātu visu potenciāli neparastu cenu ietekmi diapazona zemākajā un augstākajā daļā. Tādēļ koriģētās konkrēta izejresursa cenas atspoguļo dažādas kvalitātes un pieejamības kombināciju attiecīgajos tirgos. Visbeidzot, Komisija izslēdza arī datus par importu no valstīm, kuras ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (“Regula (ES) 2015/755”) I pielikumā uzskaitītās valstis, kas nav PTO dalībvalstis (83). Ja ražošanas faktoru importa daudzumi ir pietiekami reprezentatīvi un nav citu konkrētu apstākļu, kas tos padarītu nereprezentatīvus vai nepiemērotus, nav objektīva iemesla šādus datus izslēgt no analīzes. Minētais ražotājs eksportētājs nav arī norādījis potenciālo reprezentatīvo valstu iekšzemes cenu avotus. Tādēļ, tā kā nav pierādījumu, kas liecinātu, ka izmantotie dati nav reprezentatīvi, Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

ar noteikumu, ka ir viegli pieejami attiecīgie dati

Global Trade Atlas

GTA

83

| (193) | Cits izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs 2019. gada 4. aprīlī iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka Turcijas elektroenerģijas cenas ir pieejamas Turcijas Statistikas institūta tīmekļa vietnē, savukārt Krievijas Federācijas Valsts statistikas pārvaldes publicētās Krievijas elektroenerģijas cenas nav atjauninātas vairākus gadus. |
| --- | --- |

(193)

Cits izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs 2019. gada 4. aprīlī iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka Turcijas elektroenerģijas cenas ir pieejamas Turcijas Statistikas institūta tīmekļa vietnē, savukārt Krievijas Federācijas Valsts statistikas pārvaldes publicētās Krievijas elektroenerģijas cenas nav atjauninātas vairākus gadus.

| (194) | Komisija ir veikusi papildu izpēti attiecībā uz elektroenerģijas cenām Krievijas Federācijā. Šī izpēte apstiprina, ka publiski pieejamie dati par elektroenerģijas cenām Krievijas Federācijā ir novecojuši. Tādējādi publiskie dati par elektroenerģijas cenām Turcijā bija labāk pieejami nekā Krievijas Federācijā, jo Turcijas elektroenerģijas cenas ir nesenākas. |
| --- | --- |

(194)

Komisija ir veikusi papildu izpēti attiecībā uz elektroenerģijas cenām Krievijas Federācijā. Šī izpēte apstiprina, ka publiski pieejamie dati par elektroenerģijas cenām Krievijas Federācijā ir novecojuši. Tādējādi publiskie dati par elektroenerģijas cenām Turcijā bija labāk pieejami nekā Krievijas Federācijā, jo Turcijas elektroenerģijas cenas ir nesenākas.

| (195) | Tas pats izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs un sūdzības iesniedzējs uzsver, ka Krievijas Federācijā ir izkropļota cena dabasgāzei, proti, SŠA un SŠG ražošanā izmantotam energoavotam. Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs, apgalvodams, ka Krievija nav piemērota reprezentatīvā valsts, atsaucās uz iepriekšēju antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Krievijas Federācijas izcelsmes amonija nitrāta importu (84) un antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes silīcija importu (85). Dabasgāze ir nozīmīgs SŠA ražošanā izmantots energoavots, kas veido 6–10 % no ražošanas izmaksām izlasē iekļautajam vertikāli integrētajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās. Pamatojoties uz minēto un to, ka dabasgāzes cenas Krievijas Federācijā izrādās izkropļotas, dati par dabasgāzes cenām Krievijas Federācijā tādējādi nebūtu piemēroti atsauces vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(195)

Tas pats izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs un sūdzības iesniedzējs uzsver, ka Krievijas Federācijā ir izkropļota cena dabasgāzei, proti, SŠA un SŠG ražošanā izmantotam energoavotam. Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs, apgalvodams, ka Krievija nav piemērota reprezentatīvā valsts, atsaucās uz iepriekšēju antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Krievijas Federācijas izcelsmes amonija nitrāta importu (84) un antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes silīcija importu (85). Dabasgāze ir nozīmīgs SŠA ražošanā izmantots energoavots, kas veido 6–10 % no ražošanas izmaksām izlasē iekļautajam vertikāli integrētajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās. Pamatojoties uz minēto un to, ka dabasgāzes cenas Krievijas Federācijā izrādās izkropļotas, dati par dabasgāzes cenām Krievijas Federācijā tādējādi nebūtu piemēroti atsauces vērtības noteikšanai.

84

85

| (196) | Tā kā Komisija neatrada pieejamu informāciju par finanšu datiem attiecībā uz Meksikas ražotājiem, kā norādīts 2019. gada septembra paziņojumā, tad Komisija veica visu ražošanas faktoru importa datu analīzi vienīgi attiecībā uz Brazīliju, Krievijas Federāciju un Turciju. Importa dati tika iegūti pēc visdetalizētākā pieejamā ražojuma koda katrā attiecīgajā valstī. Tiek izslēgti arī dati par importu reprezentatīvajā valstī no ĶTR un no valstīm, kuras ir Regulas (ES) 2015/755 I pielikumā uzskaitītās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. |
| --- | --- |

(196)

Tā kā Komisija neatrada pieejamu informāciju par finanšu datiem attiecībā uz Meksikas ražotājiem, kā norādīts 2019. gada septembra paziņojumā, tad Komisija veica visu ražošanas faktoru importa datu analīzi vienīgi attiecībā uz Brazīliju, Krievijas Federāciju un Turciju. Importa dati tika iegūti pēc visdetalizētākā pieejamā ražojuma koda katrā attiecīgajā valstī. Tiek izslēgti arī dati par importu reprezentatīvajā valstī no ĶTR un no valstīm, kuras ir Regulas (ES) 2015/755 I pielikumā uzskaitītās valstis, kas nav PTO dalībvalstis.

| (197) | Pamatojoties uz minēto analīzi, Komisija konstatēja, ka Brazīlijā SŠG (galvenā SŠA ražošanas izejviela) lielākoties tiek importētas no ĶTR. Tikai 9,35 % no kopējā SŠG importa bija no citiem avotiem un bija kropļojumu neskarti. Tādēļ šā izejresursa reprezentativitāte un tās pamatā esošā vērtība bija būtiski pasliktināta. Komisija norāda, ka SŠG veido vairāk nekā 70 % no vertikāli neintegrētu ražotāju SŠA ražošanas izmaksām, tādēļ tās ir svarīgs izejresurss, kas ietekmē būtisku normālās vērtības daļu. Turklāt arī 50 % no stikla šķiedras pavedienu importa, kas veido aptuveni 2 % no vertikāli neintegrētu ražotāju SŠA ražošanas izmaksām, veido imports no ĶTR, tādēļ tiek mazināta šā izejresursa reprezentativitāte un tās pamatā esošā vērtība. |
| --- | --- |

(197)

Pamatojoties uz minēto analīzi, Komisija konstatēja, ka Brazīlijā SŠG (galvenā SŠA ražošanas izejviela) lielākoties tiek importētas no ĶTR. Tikai 9,35 % no kopējā SŠG importa bija no citiem avotiem un bija kropļojumu neskarti. Tādēļ šā izejresursa reprezentativitāte un tās pamatā esošā vērtība bija būtiski pasliktināta. Komisija norāda, ka SŠG veido vairāk nekā 70 % no vertikāli neintegrētu ražotāju SŠA ražošanas izmaksām, tādēļ tās ir svarīgs izejresurss, kas ietekmē būtisku normālās vērtības daļu. Turklāt arī 50 % no stikla šķiedras pavedienu importa, kas veido aptuveni 2 % no vertikāli neintegrētu ražotāju SŠA ražošanas izmaksām, veido imports no ĶTR, tādēļ tiek mazināta šā izejresursa reprezentativitāte un tās pamatā esošā vērtība.

| (198) | Visu minēto iemeslu dēļ un atbilstoši 2019. gada septembra paziņojumā norādītajam Komisija secināja, ka Brazīlija nav atzīstama par attiecīgu reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(198)

Visu minēto iemeslu dēļ un atbilstoši 2019. gada septembra paziņojumā norādītajam Komisija secināja, ka Brazīlija nav atzīstama par attiecīgu reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (199) | Turklāt attiecībā uz Krievijas Federāciju kropļojumu neskartā importa īpatsvars visu ražošanas faktoru kopējā importā bija zemākais starp trim analizētajām valstīm, un tādējādi tika uzskatīts, ka importa vērtību lielā mērā ietekmējis kropļojumu skarts imports no ĶTR un Regulas (ES) 2015/755 I pielikumā uzskaitītajām valstīm. 2018. gadā apjoma ziņā tikai 2,32 % no pirofilīta (galvenā izejviela, ko izmanto vertikāli integrēti ražotāji un kas veido vairāk nekā 5 % no ražošanas izmaksām), 11,23 % no SŠG (galvenā izejviela, ko izmanto vertikāli neintegrēti ražotāji un kas veido vairāk nekā 70 % no ražošanas izmaksām) un 39,78 % no sintētiskajiem pavedieniem (veido aptuveni 2 % no ražošanas izmaksām) tika importēti no valstīm ar neizkropļotiem tirgiem. Turklāt, kā paskaidrots 194. apsvērumā, nav pieejama atjaunināta statistika par elektroenerģijas cenām Krievijā, turklāt nesen veiktās izmeklēšanas liecina, ka gāzes cenas Krievijas Federācijā varētu būt izkropļotas. |
| --- | --- |

(199)

Turklāt attiecībā uz Krievijas Federāciju kropļojumu neskartā importa īpatsvars visu ražošanas faktoru kopējā importā bija zemākais starp trim analizētajām valstīm, un tādējādi tika uzskatīts, ka importa vērtību lielā mērā ietekmējis kropļojumu skarts imports no ĶTR un Regulas (ES) 2015/755 I pielikumā uzskaitītajām valstīm. 2018. gadā apjoma ziņā tikai 2,32 % no pirofilīta (galvenā izejviela, ko izmanto vertikāli integrēti ražotāji un kas veido vairāk nekā 5 % no ražošanas izmaksām), 11,23 % no SŠG (galvenā izejviela, ko izmanto vertikāli neintegrēti ražotāji un kas veido vairāk nekā 70 % no ražošanas izmaksām) un 39,78 % no sintētiskajiem pavedieniem (veido aptuveni 2 % no ražošanas izmaksām) tika importēti no valstīm ar neizkropļotiem tirgiem. Turklāt, kā paskaidrots 194. apsvērumā, nav pieejama atjaunināta statistika par elektroenerģijas cenām Krievijā, turklāt nesen veiktās izmeklēšanas liecina, ka gāzes cenas Krievijas Federācijā varētu būt izkropļotas.

| (200) | Turcijā lielākā daļa SŠG un pirofilīta importa (attiecīgi 75,07 % un 81,96 % no kopējā importa) bija kropļojumu neskarta. Kopumā kropļojumu neskarto importēto izejresursu daļa bija 97,97 %. Tādēļ kropļojumu neskartajam importam Turcijā bija augsta reprezentativitāte. |
| --- | --- |

(200)

Turcijā lielākā daļa SŠG un pirofilīta importa (attiecīgi 75,07 % un 81,96 % no kopējā importa) bija kropļojumu neskarta. Kopumā kropļojumu neskarto importēto izejresursu daļa bija 97,97 %. Tādēļ kropļojumu neskartajam importam Turcijā bija augsta reprezentativitāte.

| (201) | Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 10. aprīlī iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka Krievijas rubļa vērtības samazināšanās attiecībā pret euro no 2014. gada līdz 2018. gadam kropļoja ražošanas izmaksas Krievijas Federācijā. Rubļa un euro attiecības izmaiņām, uz ko norādījis sūdzības iesniedzējs, nav sevišķas nozīmes izmeklēšanas periodā, un to ietekme uz ražošanas izmaksām Krievijas Federācijā nebija pamatota ne ar kādiem pierādījumiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(201)

Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 10. aprīlī iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka Krievijas rubļa vērtības samazināšanās attiecībā pret euro no 2014. gada līdz 2018. gadam kropļoja ražošanas izmaksas Krievijas Federācijā. Rubļa un euro attiecības izmaiņām, uz ko norādījis sūdzības iesniedzējs, nav sevišķas nozīmes izmeklēšanas periodā, un to ietekme uz ražošanas izmaksām Krievijas Federācijā nebija pamatota ne ar kādiem pierādījumiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (202) | Turklāt viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs 2019. gada 8. aprīlī iesniegtajā informācijā apšauba, cik ticami ir euro konvertētie importa cenu, ražošanas izmaksu un peļņas procenta dati attiecībā uz valstīm, kuru valūtas, proti, Turcijas lira un Krievijas rublis, laikā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 1. janvārim ir ievērojami devalvētas. |
| --- | --- |

(202)

Turklāt viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs 2019. gada 8. aprīlī iesniegtajā informācijā apšauba, cik ticami ir euro konvertētie importa cenu, ražošanas izmaksu un peļņas procenta dati attiecībā uz valstīm, kuru valūtas, proti, Turcijas lira un Krievijas rublis, laikā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 1. janvārim ir ievērojami devalvētas.

| (203) | Nosakot atsauces vērtības normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz importa cenām, reprezentatīvo valstu importa vērtības tiek konvertētas eksportētājvalsts valūtā. Komisija norāda, ka ražotājs eksportētājs nav parādījis, vai un kā valūtas devalvācija Krievijas Federācijā un/vai Turcijā 2017.–2019. gadā būtu šajās valstīs faktiski ietekmējusi ražošanas izmaksas un peļņas procentu. Tādēļ Komisija šo apgalvojumu atzina par nepamatotu un to noraidīja. |
| --- | --- |

(203)

Nosakot atsauces vērtības normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz importa cenām, reprezentatīvo valstu importa vērtības tiek konvertētas eksportētājvalsts valūtā. Komisija norāda, ka ražotājs eksportētājs nav parādījis, vai un kā valūtas devalvācija Krievijas Federācijā un/vai Turcijā 2017.–2019. gadā būtu šajās valstīs faktiski ietekmējusi ražošanas izmaksas un peļņas procentu. Tādēļ Komisija šo apgalvojumu atzina par nepamatotu un to noraidīja.

| (204) | Attiecībā uz Krievijas Federāciju, pamatojoties uz 199. apsvērumā izklāstītajiem elementiem, Komisija secināja, ka kopējais kropļojumu neskartā importa apjoms Krievijas Federācijā bijis ierobežots, savukārt vairākas svarīgas galvenās izejvielas, kas veido būtisku ražošanas izmaksu daļu, bija kropļojumu skartas (piemēram, gāze) vai par tām nebija pieejama atjaunināta informācija (piemēram, par elektroenerģiju), tāpēc tās nebija pietiekami reprezentatīvas normālās vērtības aprēķināšanai. Tādēļ Krievijas Federācija netika uzskatīta par attiecīgu reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(204)

Attiecībā uz Krievijas Federāciju, pamatojoties uz 199. apsvērumā izklāstītajiem elementiem, Komisija secināja, ka kopējais kropļojumu neskartā importa apjoms Krievijas Federācijā bijis ierobežots, savukārt vairākas svarīgas galvenās izejvielas, kas veido būtisku ražošanas izmaksu daļu, bija kropļojumu skartas (piemēram, gāze) vai par tām nebija pieejama atjaunināta informācija (piemēram, par elektroenerģiju), tāpēc tās nebija pietiekami reprezentatīvas normālās vērtības aprēķināšanai. Tādēļ Krievijas Federācija netika uzskatīta par attiecīgu reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (205) | Reprezentatīvi importa dati Brazīlijā un Krievijas Federācijā bija pieejami ierobežoti, savukārt, kā paskaidrots 200. apsvērumā, par ražošanas faktoriem Turcijā bija pieejami ļoti kvalitatīvi dati, tāpēc Komisija sīkāk izvērtēja publisku finanšu datu pieejamību par Turcijas uzņēmumiem, kas ražo tās pašas vispārīgās kategorijas un/vai nozares ražojumus, kurā ietilpst izmeklējamais ražojums. Kā paskaidrots 185. apsvērumā, nebija publiski pieejamu datu par SŠA ražotājiem. Konkrētāk, Komisija pievērsa uzmanību SŠG ražotājiem, jo izmeklēšana parādīja, ka SŠG veido vairāk nekā 70 % no kopējām SŠA ražošanas izmaksām. Tādēļ, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tika uzskatīts, ka finanšu datus par SŠG ražotāju var atzīt par reprezentatīviem arī attiecībā uz SŠA ražotājiem. |
| --- | --- |

(205)

Reprezentatīvi importa dati Brazīlijā un Krievijas Federācijā bija pieejami ierobežoti, savukārt, kā paskaidrots 200. apsvērumā, par ražošanas faktoriem Turcijā bija pieejami ļoti kvalitatīvi dati, tāpēc Komisija sīkāk izvērtēja publisku finanšu datu pieejamību par Turcijas uzņēmumiem, kas ražo tās pašas vispārīgās kategorijas un/vai nozares ražojumus, kurā ietilpst izmeklējamais ražojums. Kā paskaidrots 185. apsvērumā, nebija publiski pieejamu datu par SŠA ražotājiem. Konkrētāk, Komisija pievērsa uzmanību SŠG ražotājiem, jo izmeklēšana parādīja, ka SŠG veido vairāk nekā 70 % no kopējām SŠA ražošanas izmaksām. Tādēļ, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tika uzskatīts, ka finanšu datus par SŠG ražotāju var atzīt par reprezentatīviem arī attiecībā uz SŠA ražotājiem.

| (206) | Ņemot vērā visus minētos faktorus un 2019. gada septembra paziņojumā norādīto, Komisija šai izmeklēšanai par attiecīgu reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē nolēma izvēlēties Turciju. |
| --- | --- |

(206)

Ņemot vērā visus minētos faktorus un 2019. gada septembra paziņojumā norādīto, Komisija šai izmeklēšanai par attiecīgu reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē nolēma izvēlēties Turciju.

| (207) | Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem atkārtoja piezīmes, kas jau ir izklāstītas 191. apsvērumā, tomēr nesniedza jaunu informāciju. Tādēļ sniegtās piezīmes tika noraidītas to pašu iemeslu dēļ, kas ir izklāstīti 192. apsvērumā. |
| --- | --- |

(207)

Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem atkārtoja piezīmes, kas jau ir izklāstītas 191. apsvērumā, tomēr nesniedza jaunu informāciju. Tādēļ sniegtās piezīmes tika noraidītas to pašu iemeslu dēļ, kas ir izklāstīti 192. apsvērumā.

| (208) | Šis pats ražotājs eksportētājs atkārtoja arī savus 202. apsvērumā minētos apgalvojumus. Tas arī piebilda, ka Turcijas liras devalvācija par gandrīz 35 % izmeklēšanas periodā būtiski ietekmētu uzņēmuma izmaksas un apgrozījumu Turcijā, jo īpaši tāpēc, ka norēķini par daudziem importētajiem ražojumiem notika USD vai eksportētājvalsts valūtā. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka valūtas kurss tieši ietekmē uzņēmuma galīgo peļņas procentu, un atsaucās uz divām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām par SŠG importu no ĶTR (86) un sieta audumu importu no ĶTR (87), kurās Komisija bija izmantojusi attiecīgi 5 % un 12 % mērķa peļņu. |
| --- | --- |

(208)

Šis pats ražotājs eksportētājs atkārtoja arī savus 202. apsvērumā minētos apgalvojumus. Tas arī piebilda, ka Turcijas liras devalvācija par gandrīz 35 % izmeklēšanas periodā būtiski ietekmētu uzņēmuma izmaksas un apgrozījumu Turcijā, jo īpaši tāpēc, ka norēķini par daudziem importētajiem ražojumiem notika USD vai eksportētājvalsts valūtā. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka valūtas kurss tieši ietekmē uzņēmuma galīgo peļņas procentu, un atsaucās uz divām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām par SŠG importu no ĶTR (86) un sieta audumu importu no ĶTR (87), kurās Komisija bija izmantojusi attiecīgi 5 % un 12 % mērķa peļņu.

86

87

| (209) | Šajā ziņā šī ražotāja eksportētāja apgalvojums ir tīri spekulatīvs, jo nav pamatots ar apstiprinošiem pierādījumiem ne attiecībā uz uzņēmuma importēto ražojumu pirkšanas valūtu, ko izmanto, lai noteiktu pārdošanas, vispārējo un administratīvo (PVA) izmaksu līmeni un peļņu, ne attiecībā uz apgalvoto ietekmi uz uzņēmuma izmaksu un apgrozījuma vai peļņas skaitliskajiem rādītājiem. Turklāt minētais ražotājs eksportētājs nenorāda, vai devalvācija būtu pozitīvi vai negatīvi ietekmējusi izmaksas, apgrozījumu un peļņu. Šis apgalvojums tika atzīts par neskaidru un nepamatotu, tādēļ tas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(209)

Šajā ziņā šī ražotāja eksportētāja apgalvojums ir tīri spekulatīvs, jo nav pamatots ar apstiprinošiem pierādījumiem ne attiecībā uz uzņēmuma importēto ražojumu pirkšanas valūtu, ko izmanto, lai noteiktu pārdošanas, vispārējo un administratīvo (PVA) izmaksu līmeni un peļņu, ne attiecībā uz apgalvoto ietekmi uz uzņēmuma izmaksu un apgrozījuma vai peļņas skaitliskajiem rādītājiem. Turklāt minētais ražotājs eksportētājs nenorāda, vai devalvācija būtu pozitīvi vai negatīvi ietekmējusi izmaksas, apgrozījumu un peļņu. Šis apgalvojums tika atzīts par neskaidru un nepamatotu, tādēļ tas tika noraidīts.

| (210) | Attiecībā uz atsaukšanos uz 208. apsvērumā minētajām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām būtu jānorāda, ka mērķa peļņa un peļņa reprezentatīvajā valstī nav salīdzināmas, jo tās attiecas uz dažādiem jēdzieniem un dažādām valstīm. Proti, lietas dalībnieka minētā mērķa peļņa ir peļņa, ko Savienības ražošanas nozare gūst no pārdošanas iekšzemes tirgū Savienībā normālos konkurences apstākļos, un to izmanto, lai aprēķinātu kaitējuma starpību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu normālās vērtības aprēķinos tiek izmantota peļņa reprezentatīvā valstī, atsaucoties uz attiecīgu reprezentatīvo valsti. Šai peļņai ir jāatspoguļo peļņa, ko reprezentatīvā valstī ir guvis uzņēmums, kas ražo izmeklējamo ražojumu vai pielīdzināmu ražojumu. Tā kā šīs divas atšķirīgās peļņas nav salīdzināmas un apgalvojums pamatojas uz peļņu, kura izmantota citā kontekstā, kas nav pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā saliktās normālās vērtības noteikšana, apgalvojumam nav nozīmes, tādēļ tas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(210)

Attiecībā uz atsaukšanos uz 208. apsvērumā minētajām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām būtu jānorāda, ka mērķa peļņa un peļņa reprezentatīvajā valstī nav salīdzināmas, jo tās attiecas uz dažādiem jēdzieniem un dažādām valstīm. Proti, lietas dalībnieka minētā mērķa peļņa ir peļņa, ko Savienības ražošanas nozare gūst no pārdošanas iekšzemes tirgū Savienībā normālos konkurences apstākļos, un to izmanto, lai aprēķinātu kaitējuma starpību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu normālās vērtības aprēķinos tiek izmantota peļņa reprezentatīvā valstī, atsaucoties uz attiecīgu reprezentatīvo valsti. Šai peļņai ir jāatspoguļo peļņa, ko reprezentatīvā valstī ir guvis uzņēmums, kas ražo izmeklējamo ražojumu vai pielīdzināmu ražojumu. Tā kā šīs divas atšķirīgās peļņas nav salīdzināmas un apgalvojums pamatojas uz peļņu, kura izmantota citā kontekstā, kas nav pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā saliktās normālās vērtības noteikšana, apgalvojumam nav nozīmes, tādēļ tas tika noraidīts.

| (211) | Tādēļ Komisija secināja, ka Turcija izmeklēšanā ir attiecīga reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(211)

Tādēļ Komisija secināja, ka Turcija izmeklēšanā ir attiecīga reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (212) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taishan apgalvoja, ka Komisija nav analizējusi importa datu precizitāti un komerciālo realitāti. Piemēram, attiecībā uz importa datiem, kas izmantoti, lai aprēķinātu atsauces vērtību pirofilītam, neesot bijis iespējams noteikt, cik lielu importa daļu ar attiecīgo Turcijas preču kodu veido pirofilīts. Turklāt tas piebilda, ka attiecībā uz šo ražošanas faktoru Turcija importējusi preces ar attiecīgo preču kodu no 33 dažādām valstīm un vienības cenas svārstījušās no 0,13 EUR/t līdz 207 EUR/t. Turklāt pirofilītam Komisijas izmantoja atsauces vērtību 3,89 CNY/kg, kas gandrīz 10 reizes pārsniedza faktisko vienības pirkšanas cenu. |
| --- | --- |

(212)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taishan apgalvoja, ka Komisija nav analizējusi importa datu precizitāti un komerciālo realitāti. Piemēram, attiecībā uz importa datiem, kas izmantoti, lai aprēķinātu atsauces vērtību pirofilītam, neesot bijis iespējams noteikt, cik lielu importa daļu ar attiecīgo Turcijas preču kodu veido pirofilīts. Turklāt tas piebilda, ka attiecībā uz šo ražošanas faktoru Turcija importējusi preces ar attiecīgo preču kodu no 33 dažādām valstīm un vienības cenas svārstījušās no 0,13 EUR/t līdz 207 EUR/t. Turklāt pirofilītam Komisijas izmantoja atsauces vērtību 3,89 CNY/kg, kas gandrīz 10 reizes pārsniedza faktisko vienības pirkšanas cenu.

Taishan

| (213) | Kā skaidrots 192. apsvērumā, par importa datu avotu, lai noteiktu atsauces vērtības, ja izmeklēšanā tiek konstatēts, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi, kuru dēļ kļūst piemērojama pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā izklāstītā metodika, Komisija izmanto GTA. Šajās lietās Komisija pārbauda, vai pastāv pietiekams reprezentatīvs kropļojumu neskarts šāda importa daudzums, lai izmantoto vidējo cenu diapazona zemākajā un augstākajā daļā būtiski neskartu potenciālas neparastas cenas. Tas nodrošina, ka konkrēta izejresursa vidējā cena atspoguļo dažādas kvalitātes un pieejamības kombināciju attiecīgajos tirgos. Ja ražošanas faktoru importa daudzumi ir pietiekami reprezentatīvi un nav citu konkrētu apstākļu, kas tos padarītu neticamus vai nepiemērotus, nav objektīva iemesla datus izslēgt no analīzes. Turklāt Komisija iegūst datus visdetalizētākajā ražojumu kodu līmenī, kas pieejams katrā attiecīgajā valstī, lai iegūtu iespējamo tuvāko atbilstību ražošanas faktoriem, ko katrs ražotājs eksportētājs izmanto ražošanas procesā. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka atsauces vērtības pienācīgi atspoguļo izejvielu/izejresursu izmaksas. Pamatojoties uz iepriekš minēto un tā kā nav pierādījumu, ka izmantotie dati un metodika nebūtu reprezentatīvi attiecībā uz neizkropļotajām katra izejresursa izmaksām, Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(213)

Kā skaidrots 192. apsvērumā, par importa datu avotu, lai noteiktu atsauces vērtības, ja izmeklēšanā tiek konstatēts, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi, kuru dēļ kļūst piemērojama pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā izklāstītā metodika, Komisija izmanto GTA. Šajās lietās Komisija pārbauda, vai pastāv pietiekams reprezentatīvs kropļojumu neskarts šāda importa daudzums, lai izmantoto vidējo cenu diapazona zemākajā un augstākajā daļā būtiski neskartu potenciālas neparastas cenas. Tas nodrošina, ka konkrēta izejresursa vidējā cena atspoguļo dažādas kvalitātes un pieejamības kombināciju attiecīgajos tirgos. Ja ražošanas faktoru importa daudzumi ir pietiekami reprezentatīvi un nav citu konkrētu apstākļu, kas tos padarītu neticamus vai nepiemērotus, nav objektīva iemesla datus izslēgt no analīzes. Turklāt Komisija iegūst datus visdetalizētākajā ražojumu kodu līmenī, kas pieejams katrā attiecīgajā valstī, lai iegūtu iespējamo tuvāko atbilstību ražošanas faktoriem, ko katrs ražotājs eksportētājs izmanto ražošanas procesā. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka atsauces vērtības pienācīgi atspoguļo izejvielu/izejresursu izmaksas. Pamatojoties uz iepriekš minēto un tā kā nav pierādījumu, ka izmantotie dati un metodika nebūtu reprezentatīvi attiecībā uz neizkropļotajām katra izejresursa izmaksām, Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

GTA

| (214) | Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav pārbaudījusi un ņēmusi vērā peļņas atsauces vērtības komerciālo realitāti. Pamatojot savu apgalvojumu, ražotājs eksportētājs ir salīdzinājis peļņas atsauces vērtību 39,26 % ar mērķa peļņu 6 %, kas izmantota, lai aprēķinātu kaitējumu neradošo cenu Eiropas ražotājiem, kā arī Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas attiecīgajā periodā bijusi 2,5 % līdz - 3,4 % diapazonā. Turklāt Yuntianhua grupa lūdza Komisiju saliktās normālās vērtības noteikšanā izmantot 6 % peļņas procentu (Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa), nevis 39,26 % peļņas procentu, kas noteikts reprezentatīvajai valstij. Uzņēmums apgalvoja, ka 39,26 % peļņas procents būtu nesamērīgs, savukārt 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā noteikts, ka peļņai jābūt samērīgai. |
| --- | --- |

(214)

Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav pārbaudījusi un ņēmusi vērā peļņas atsauces vērtības komerciālo realitāti. Pamatojot savu apgalvojumu, ražotājs eksportētājs ir salīdzinājis peļņas atsauces vērtību 39,26 % ar mērķa peļņu 6 %, kas izmantota, lai aprēķinātu kaitējumu neradošo cenu Eiropas ražotājiem, kā arī Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas attiecīgajā periodā bijusi 2,5 % līdz - 3,4 % diapazonā. Turklāt Yuntianhua grupa lūdza Komisiju saliktās normālās vērtības noteikšanā izmantot 6 % peļņas procentu (Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa), nevis 39,26 % peļņas procentu, kas noteikts reprezentatīvajai valstij. Uzņēmums apgalvoja, ka 39,26 % peļņas procents būtu nesamērīgs, savukārt 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā noteikts, ka peļņai jābūt samērīgai.

Yuntianhua

| (215) | Kā paskaidrots 210. apsvērumā, mērķa peļņa, Savienības ražošanas nozares peļņa un peļņa reprezentatīvajā valstī ir dažādi jēdzieni un attiecas uz dažādām valstīm, tāpēc tie nav salīdzināmi. Mērķa peļņa ir peļņa, ko Savienības ražošanas nozare gūst iekšzemes pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos. Tā tiek izmantota, lai aprēķinātu kaitējuma starpību. Savienības ražošanas nozares peļņas procents ir peļņa, ko Savienības ražošanas nozare ir reģistrējusi attiecīgajā periodā (t. i., peļņa, ko ietekmējis imports par dempinga cenām no ĶTR un Ēģiptes). Tas ir viens no kaitējuma rādītājiem, ko izmanto Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīzē. Visbeidzot, reprezentatīvās valsts peļņa ir uzņēmuma faktiskā peļņa, kas ir atzīta par atbilstošu aizstājējvērtību neizkropļotam attiecīgā ražojuma peļņas procentam valstī, uz kuru attiecas izmeklēšana. Tādējādi un lai nodrošinātu atbilstošas atsauces vērtības izmantošanu, reprezentatīvās valsts attīstības līmenim jābūt līdzīgam kā valstī, uz kuru attiecas izmeklēšana, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 6.a punktā. Vēl svarīgāk ir tas, ka ražotājs eksportētājs nav parādījis, kā un kāpēc uzņēmuma peļņas procents attiecīgajā reprezentatīvajā valstī nav samērīgs. Komisija atgādināja, ka lietas materiālos nav nekā cita, kas pamatotu šā uzņēmuma nesamērīgo peļņu. Pamatojoties uz to, šie apgalvojumi tika uzskatīti par nepamatotiem un tika noraidīti. |
| --- | --- |

(215)

Kā paskaidrots 210. apsvērumā, mērķa peļņa, Savienības ražošanas nozares peļņa un peļņa reprezentatīvajā valstī ir dažādi jēdzieni un attiecas uz dažādām valstīm, tāpēc tie nav salīdzināmi. Mērķa peļņa ir peļņa, ko Savienības ražošanas nozare gūst iekšzemes pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos. Tā tiek izmantota, lai aprēķinātu kaitējuma starpību. Savienības ražošanas nozares peļņas procents ir peļņa, ko Savienības ražošanas nozare ir reģistrējusi attiecīgajā periodā (t. i., peļņa, ko ietekmējis imports par dempinga cenām no ĶTR un Ēģiptes). Tas ir viens no kaitējuma rādītājiem, ko izmanto Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīzē. Visbeidzot, reprezentatīvās valsts peļņa ir uzņēmuma faktiskā peļņa, kas ir atzīta par atbilstošu aizstājējvērtību neizkropļotam attiecīgā ražojuma peļņas procentam valstī, uz kuru attiecas izmeklēšana. Tādējādi un lai nodrošinātu atbilstošas atsauces vērtības izmantošanu, reprezentatīvās valsts attīstības līmenim jābūt līdzīgam kā valstī, uz kuru attiecas izmeklēšana, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 6.a punktā. Vēl svarīgāk ir tas, ka ražotājs eksportētājs nav parādījis, kā un kāpēc uzņēmuma peļņas procents attiecīgajā reprezentatīvajā valstī nav samērīgs. Komisija atgādināja, ka lietas materiālos nav nekā cita, kas pamatotu šā uzņēmuma nesamērīgo peļņu. Pamatojoties uz to, šie apgalvojumi tika uzskatīti par nepamatotiem un tika noraidīti.

| (216) | Turklāt Taishan apgalvoja, ka Komisijai būtu jāpārbauda 202. apsvērumā atspoguļotais apgalvojums par valūtas devalvāciju un jāpārliecinās par tā patiesumu. Uzņēmums apstrīdēja apgalvojuma noraidīšanu, pamatojoties uz to, ka ražotājs eksportētājs nebija pierādījis, vai un kā valūtas devalvācija Turcijā 2017.–2019. gadā faktiski ietekmējusi šo valstu ražošanas izmaksas un peļņas procentu. |
| --- | --- |

(216)

Turklāt Taishan apgalvoja, ka Komisijai būtu jāpārbauda 202. apsvērumā atspoguļotais apgalvojums par valūtas devalvāciju un jāpārliecinās par tā patiesumu. Uzņēmums apstrīdēja apgalvojuma noraidīšanu, pamatojoties uz to, ka ražotājs eksportētājs nebija pierādījis, vai un kā valūtas devalvācija Turcijā 2017.–2019. gadā faktiski ietekmējusi šo valstu ražošanas izmaksas un peļņas procentu.

Taishan

| (217) | Būtu jānorāda, ka valūtas devalvācija var pozitīvi vai negatīvi ietekmēt uzņēmuma izmaksas un peļņu. Ja visos darījumos, kad izmaksas tiek negatīvi ietekmētas, tas ir, palielinās, izmanto vienu un to pašu valūtu, tad pārdoto preču izmaksas un PVA izmaksas pieaugs, tādējādi uzņēmuma finanšu pārskatos tiks norādīta mazāka peļņa. Ja izmaksas tiek ietekmētas pozitīvi, notiek pretējais. Šajā gadījumā ražotājs eksportētājs nav norādījis, kā valūtas devalvācija ir faktiski ietekmējusi izmaksas un/vai peļņas komponenti tā finanšu pārskatos, bet vienkārši ir iesniedzis vispārīgu apgalvojumu, kas nav pamatots. Tādējādi nav pareizi vispārīgi secināt, ka jebkādām svārstībām būtu būtiska un acīmredzama ietekme uz datu kopas uzticamību. Šā iemesla dēļ Komisija saglabāja secinājumu, ka, ņemot vērā to, ka nav visaptveroša apgalvojuma, kas parādītu, kā valūtas devalvācija būtu ietekmējusi PVA izmaksas un peļņu, padarot tās nepiemērotas tam, lai, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu, noteiktu salikto normālo vērtību, apgalvojums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(217)

Būtu jānorāda, ka valūtas devalvācija var pozitīvi vai negatīvi ietekmēt uzņēmuma izmaksas un peļņu. Ja visos darījumos, kad izmaksas tiek negatīvi ietekmētas, tas ir, palielinās, izmanto vienu un to pašu valūtu, tad pārdoto preču izmaksas un PVA izmaksas pieaugs, tādējādi uzņēmuma finanšu pārskatos tiks norādīta mazāka peļņa. Ja izmaksas tiek ietekmētas pozitīvi, notiek pretējais. Šajā gadījumā ražotājs eksportētājs nav norādījis, kā valūtas devalvācija ir faktiski ietekmējusi izmaksas un/vai peļņas komponenti tā finanšu pārskatos, bet vienkārši ir iesniedzis vispārīgu apgalvojumu, kas nav pamatots. Tādējādi nav pareizi vispārīgi secināt, ka jebkādām svārstībām būtu būtiska un acīmredzama ietekme uz datu kopas uzticamību. Šā iemesla dēļ Komisija saglabāja secinājumu, ka, ņemot vērā to, ka nav visaptveroša apgalvojuma, kas parādītu, kā valūtas devalvācija būtu ietekmējusi PVA izmaksas un peļņu, padarot tās nepiemērotas tam, lai, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu, noteiktu salikto normālo vērtību, apgalvojums ir jānoraida.

3.3.2.4.   Sociālās un vides aizsardzības līmenis

| (218) | Tā kā, pamatojoties uz visiem minētajiem elementiem, ir konstatēts, ka Turcija ir attiecīga reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu. |
| --- | --- |

(218)

Tā kā, pamatojoties uz visiem minētajiem elementiem, ir konstatēts, ka Turcija ir attiecīga reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

3.3.2.5.   Secinājumi

| (219) | Ņemot vērā iepriekš sniegto analīzi, Turcija atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem, lai to varētu uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(219)

Ņemot vērā iepriekš sniegto analīzi, Turcija atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem, lai to varētu uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti.

| (220) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Jushi/Hengshi, kā norādīts 186. un 187. apsvērumā, apgalvoja, ka Komisijai nebūtu vajadzējis izslēgt Kivanc grupu, Dost Kimya, Istanbul Teknik un Sonmez Holding no tās veiktā izvērtējuma kā iespējamus neizkropļotu PVA izmaksu un peļņas noteikšanas avotus, jo tie esot SŠA vai ar tiem saistītu ražojumu ražotāji un to finanšu dati esot publiski pieejami. Tika apgalvots, ka Kivanc grupas finanšu pārskati par laikposmu no 2010. līdz 2018. gadam, kā arī Dost Kimya finanšu pārskati par laikposmu no 2008. līdz 2015. gadam ir pieejami Orbis datubāzē. Tika apgalvots arī, ka Sonmez Holding ražojis ar stikla šķiedru saistītus ražojumus un Instabul Teknik ir izmantojis stikla šķiedras ražojumus citu ražojumu ražošanai, tātad abu uzņēmumu produkcijas klāsts būtu jāuzskata par “cieši saistītu” pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(220)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Jushi/Hengshi, kā norādīts 186. un 187. apsvērumā, apgalvoja, ka Komisijai nebūtu vajadzējis izslēgt Kivanc grupu, Dost Kimya, Istanbul Teknik un Sonmez Holding no tās veiktā izvērtējuma kā iespējamus neizkropļotu PVA izmaksu un peļņas noteikšanas avotus, jo tie esot SŠA vai ar tiem saistītu ražojumu ražotāji un to finanšu dati esot publiski pieejami. Tika apgalvots, ka Kivanc grupas finanšu pārskati par laikposmu no 2010. līdz 2018. gadam, kā arī Dost Kimya finanšu pārskati par laikposmu no 2008. līdz 2015. gadam ir pieejami Orbis datubāzē. Tika apgalvots arī, ka Sonmez Holding ražojis ar stikla šķiedru saistītus ražojumus un Instabul Teknik ir izmantojis stikla šķiedras ražojumus citu ražojumu ražošanai, tātad abu uzņēmumu produkcijas klāsts būtu jāuzskata par “cieši saistītu” pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē.

Jushi/Hengshi

Kivanc

Dost Kimya

Istanbul Teknik

Sonmez Holding

Kivanc

Dost Kimya

Orbis

Sonmez Holding

Instabul Teknik

| (221) | Lai gan ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka SŠA ražotāju finanšu dati ir pieejami Orbis datubāzē, tas nesniedza šos datus ne kopā ar piezīmēm par galīgo izpausto informāciju, ne pēc 2019. gada marta paziņojuma, kurā personas tika aicinātas norādīt izmeklējamā ražojuma ražotājus potenciālās reprezentatīvajās valstīs. Pēc tam, kad uzņēmums bija iesniedzis informāciju, Komisija tomēr vēlreiz izmantoja Orbis datubāzi, lai pārliecinātos, vai Jushi/Hengshi minētie dati ir pieejami Orbis datubāzē un tāpēc būtu jāņem vērā. Tomēr šajā papildu pārbaudē (88) atklājās, ka, pretēji Jushi/Hengshi sniegtajai informācijai, Orbis datubāzē nav pieejama finanšu informācija par uzņēmumu, kas ražo SŠA vai līdzīgus ražojumus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(221)

Lai gan ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka SŠA ražotāju finanšu dati ir pieejami Orbis datubāzē, tas nesniedza šos datus ne kopā ar piezīmēm par galīgo izpausto informāciju, ne pēc 2019. gada marta paziņojuma, kurā personas tika aicinātas norādīt izmeklējamā ražojuma ražotājus potenciālās reprezentatīvajās valstīs. Pēc tam, kad uzņēmums bija iesniedzis informāciju, Komisija tomēr vēlreiz izmantoja Orbis datubāzi, lai pārliecinātos, vai Jushi/Hengshi minētie dati ir pieejami Orbis datubāzē un tāpēc būtu jāņem vērā. Tomēr šajā papildu pārbaudē (88) atklājās, ka, pretēji Jushi/Hengshi sniegtajai informācijai, Orbis datubāzē nav pieejama finanšu informācija par uzņēmumu, kas ražo SŠA vai līdzīgus ražojumus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums tika noraidīts.

Orbis

Orbis

Jushi/Hengshi

Orbis

88

Jushi/Hengshi

Orbis

| (222) | Tas pats ražotājs eksportētājs pēc galīgās informācijas izpaušanas apgalvoja, ka Sisecam grupas darījumdarbība, kas saistīta ar SŠG, 2018. gadā, ļoti iespējams, ir nesusi zaudējumus, jo 86 % no kopējā pārdošanas apjoma un 94 % no pamatražošanas peļņas (vērtības) Sisecam ķīmisko vielu segmentā veidoja nātrija karbonāta pārdošanas apjoms. Ražotājs eksportētājs nav sniedzis arī pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(222)

Tas pats ražotājs eksportētājs pēc galīgās informācijas izpaušanas apgalvoja, ka Sisecam grupas darījumdarbība, kas saistīta ar SŠG, 2018. gadā, ļoti iespējams, ir nesusi zaudējumus, jo 86 % no kopējā pārdošanas apjoma un 94 % no pamatražošanas peļņas (vērtības) Sisecam ķīmisko vielu segmentā veidoja nātrija karbonāta pārdošanas apjoms. Ražotājs eksportētājs nav sniedzis arī pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu.

Sisecam

Sisecam

| (223) | Ņemot vērā pieejamo informāciju, nav pamata secināt, ka ar SŠG saistītās darījumdarbības segments nes zaudējumus. Lai gan pārdošanas apjoms SŠG segmentā bija tikai neliela daļa no pārdošanas apjoma ķīmisko vielu segmentā un radīja arī nelielu daļu no pamatražošanas peļņas, šis pārdošanas apjoms vienlaikus joprojām varēja būt ļoti rentabls (faktiski pat rentablāks nekā nātrija karbonāta pārdošana). Tāpēc apgalvojums tika uzskatīts par spekulatīvu un tika noraidīts. |
| --- | --- |

(223)

Ņemot vērā pieejamo informāciju, nav pamata secināt, ka ar SŠG saistītās darījumdarbības segments nes zaudējumus. Lai gan pārdošanas apjoms SŠG segmentā bija tikai neliela daļa no pārdošanas apjoma ķīmisko vielu segmentā un radīja arī nelielu daļu no pamatražošanas peļņas, šis pārdošanas apjoms vienlaikus joprojām varēja būt ļoti rentabls (faktiski pat rentablāks nekā nātrija karbonāta pārdošana). Tāpēc apgalvojums tika uzskatīts par spekulatīvu un tika noraidīts.

| (224) | Taishan apgalvoja, ka Sisecam grupas PVA izmaksas un peļņu ķīmisko vielu segmentā nevarēja izmantot, lai noteiktu salikto normālo vērtību, jo i) tikai daļa no Sisecam grupas meitasuzņēmumiem spēja ražot SŠA, ii) Sisecam grupas stikla šķiedras nozarei radās augstas izmaksas sakarā ar jaunas ražotnes darbības sākšanu, tāpēc Komisijai būtu atkārtoti jānovērtē izmeklējamā ražojuma izmaksas, PVA izmaksas un peļņa, un iii) Turcijas valdības piešķirto dotāciju dēļ ķīmisko vielu segmentā un stikla šķiedras nozarē ir kropļojumi. |
| --- | --- |

(224)

Taishan apgalvoja, ka Sisecam grupas PVA izmaksas un peļņu ķīmisko vielu segmentā nevarēja izmantot, lai noteiktu salikto normālo vērtību, jo i) tikai daļa no Sisecam grupas meitasuzņēmumiem spēja ražot SŠA, ii) Sisecam grupas stikla šķiedras nozarei radās augstas izmaksas sakarā ar jaunas ražotnes darbības sākšanu, tāpēc Komisijai būtu atkārtoti jānovērtē izmeklējamā ražojuma izmaksas, PVA izmaksas un peļņa, un iii) Turcijas valdības piešķirto dotāciju dēļ ķīmisko vielu segmentā un stikla šķiedras nozarē ir kropļojumi.

Taishan

Sisecam

Sisecam

Sisecam

| (225) | Attiecībā uz šā ražotāja eksportētāja pirmo apgalvojumu, kas jau sīkāk skaidrots 185. apsvērumā, situācijā, kad nebija publiski pieejamas finanšu informācijas par Turcijas SŠA ražotājiem, Komisija secināja, ka finanšu dati par Sisecam grupas ķīmisko vielu segmentu 2018. gadā ir derīgi šīs izmeklēšanas vajadzībām. Tas tā ir tāpēc, ka situācijā, kad nav finanšu datu par izmeklējamo ražojumu, Komisija, lai noteiktu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, var ņemt vērā izmeklējamā ražojuma ražošanu vienā un tajā pašā vispārīgajā kategorijā un/vai nozarē. |
| --- | --- |

(225)

Attiecībā uz šā ražotāja eksportētāja pirmo apgalvojumu, kas jau sīkāk skaidrots 185. apsvērumā, situācijā, kad nebija publiski pieejamas finanšu informācijas par Turcijas SŠA ražotājiem, Komisija secināja, ka finanšu dati par Sisecam grupas ķīmisko vielu segmentu 2018. gadā ir derīgi šīs izmeklēšanas vajadzībām. Tas tā ir tāpēc, ka situācijā, kad nav finanšu datu par izmeklējamo ražojumu, Komisija, lai noteiktu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, var ņemt vērā izmeklējamā ražojuma ražošanu vienā un tajā pašā vispārīgajā kategorijā un/vai nozarē.

Sisecam

| (226) | Attiecībā uz darbības sākšanas izmaksu korekcijām, lai gan šādas izmaksas var ietekmēt ziņotās PVA izmaksas un rentabilitāti atkarībā no piemērotajiem grāmatvedības noteikumiem, ražotājs eksportētājs skaitliski neizteica apgalvoto ietekmi un nenorādīja, kā būtu jāveic apgalvotā korekcija. Katrā ziņā jebkuru darbības uzsākšanas izmaksu dēļ, kas iegrāmatotas par 2018. gadu, faktiskais peļņas procents ir mazāks. Tāpēc, pat ja būtu kāda ietekme uz uzņēmuma PVA izmaksām un rentabilitāti, Komisijas pieeja bija piesardzīga un par labu ražotājiem eksportētājiem. Tādējādi Komisija konstatēja, ka šīs izmeklēšanas vajadzībām izmaksas ir reprezentatīvas. Līdzīgi nav pierādījumu tam, ka dotācijas, ko, kā tika apgalvots, uzņēmums esot saņēmis, padarītu informāciju neuzticamu šīs izmeklēšanas vajadzībām. Ražotājs eksportētājs nav sniedzis informāciju par apgalvotajām dotācijām un to kropļojošo ietekmi. Tādējādi Komisija ir nolēmusi noraidīt šā ražotāja eksportētāja apgalvojumus. |
| --- | --- |

(226)

Attiecībā uz darbības sākšanas izmaksu korekcijām, lai gan šādas izmaksas var ietekmēt ziņotās PVA izmaksas un rentabilitāti atkarībā no piemērotajiem grāmatvedības noteikumiem, ražotājs eksportētājs skaitliski neizteica apgalvoto ietekmi un nenorādīja, kā būtu jāveic apgalvotā korekcija. Katrā ziņā jebkuru darbības uzsākšanas izmaksu dēļ, kas iegrāmatotas par 2018. gadu, faktiskais peļņas procents ir mazāks. Tāpēc, pat ja būtu kāda ietekme uz uzņēmuma PVA izmaksām un rentabilitāti, Komisijas pieeja bija piesardzīga un par labu ražotājiem eksportētājiem. Tādējādi Komisija konstatēja, ka šīs izmeklēšanas vajadzībām izmaksas ir reprezentatīvas. Līdzīgi nav pierādījumu tam, ka dotācijas, ko, kā tika apgalvots, uzņēmums esot saņēmis, padarītu informāciju neuzticamu šīs izmeklēšanas vajadzībām. Ražotājs eksportētājs nav sniedzis informāciju par apgalvotajām dotācijām un to kropļojošo ietekmi. Tādējādi Komisija ir nolēmusi noraidīt šā ražotāja eksportētāja apgalvojumus.

| (227) | Turklāt Yuntianhua grupa apgalvoja, ka reprezentatīvās valsts uzņēmuma PVA izmaksu un peļņas aprēķins nebūtu jābalsta tikai uz pamatražošanas ieņēmumiem un izdevumiem, bet uz visiem ieņēmumiem, pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un izdevumiem. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka PVA izmaksas ir definētas un skaitliski izteiktas finanšu pārskatos un tām nav nepieciešami nekādi papildinājumi vai atskaitījumi. Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka ieņēmumi ietver pārdošanu saistītām personām (“intragrupai”), bet PVA izmaksām un peļņai, ko izmanto saliktās normālās vērtības noteikšanai, būtu jāattiecas tikai uz pārdošanu nesaistītām personām. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka PVA izmaksām un peļņai, ko izmanto saliktās normālās vērtības noteikšanai, būtu jāattiecas tikai uz pārdošanas apjomu Turcijas iekšzemes tirgū, nevis uz konkrētā uzņēmuma kopējo pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(227)

Turklāt Yuntianhua grupa apgalvoja, ka reprezentatīvās valsts uzņēmuma PVA izmaksu un peļņas aprēķins nebūtu jābalsta tikai uz pamatražošanas ieņēmumiem un izdevumiem, bet uz visiem ieņēmumiem, pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un izdevumiem. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka PVA izmaksas ir definētas un skaitliski izteiktas finanšu pārskatos un tām nav nepieciešami nekādi papildinājumi vai atskaitījumi. Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka ieņēmumi ietver pārdošanu saistītām personām (“intragrupai”), bet PVA izmaksām un peļņai, ko izmanto saliktās normālās vērtības noteikšanai, būtu jāattiecas tikai uz pārdošanu nesaistītām personām. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka PVA izmaksām un peļņai, ko izmanto saliktās normālās vērtības noteikšanai, būtu jāattiecas tikai uz pārdošanas apjomu Turcijas iekšzemes tirgū, nevis uz konkrētā uzņēmuma kopējo pārdošanas apjomu.

Yuntianhua

| (228) | Apsverot pirmo aspektu, lai noteiktu atbilstošas PVA izmaksas un peļņu, Komisija galveno uzmanību pievērsa izmaksām, kas ir tieši saistītas ar ražošanu, proti, pamatražošanas ieņēmumiem un izdevumiem. Pēc tam, ņemot vērā, ka ķīmisko vielu segmentā ir grāmatots pozitīvs finansiālais rezultāts, finansiālā peļņa tika atņemta no PVA izmaksām. Šādā aprēķinā tika izgūtas uzticamas PVA izmaksas un peļņa uzņēmuma ķīmisko vielu segmentā, ciktāl tajā nav nepamatoti ņemtas vērā izmaksas, kuras nemaz nav saistītas ar ražošanu un pārdošanu. Pretēji uzņēmuma apgalvojumiem, vispārējās izmaksas gada pārskatā bija pieejamas visas grupas līmenī, nevis darījumdarbības segmentu līmenī. Paziņotais pārdošanas apjoms tik tiešām ietver pārdošanu grupas iekšienē, tomēr, lai nodrošinātu pārredzamību un ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību gadījumos, kad izmanto 2. panta 6.a punktu, pamatregula prasa izmantot viegli pieejamus datus, kas ne vienmēr ir sadalītā veidā. Piemērojot šo noteikumu, Komisija vienmēr nodrošina, lai informācija, ko izmanto saliktās normālās vērtības noteikšanai, būtu vislabākā no publiski pieejamajiem datiem. Procedūras sākumposmā tā paziņo ieinteresētajām personām datus, kurus plāno izmantot, un dod tām plašas iespējas sniegt piezīmes un detalizētākus datus. Lai gan šajā izmeklēšanā vairākas personas ir kritizējušas Komisijas izmantoto informāciju, neviena no tām nav iesniegusi labākus un detalizētākus alternatīvus datus vai metodiku. Tas apstiprina viedokli, ka Komisija šajā kontekstā ir izmantojusi labāko publiski pieejamo informāciju. Šajā konkrētajā lietā lielākā daļa pārdošanas (85 %) tika veikta nesaistītām personām, tāpēc lielā mērā atspoguļo šīm personām veiktās pārdošanas rezultātus. Līdzīgi arī PVA izmaksas un rentabilitāte ir reprezentatīvas attiecībā uz iekšzemes pārdošanu reprezentatīvajā valstī, jo 61 % no tās ir veikti Turcijā. Pamatojoties uz to, Komisija paliek pie uzskata, ka saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantotie dati atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta prasībām un šajā konkrētajā lietā ir paši uzticamākie un reprezentatīvākie. Tāpēc apgalvojumi, kas apšauba šīs informācijas kvalitāti, ir jānoraida. |
| --- | --- |

(228)

Apsverot pirmo aspektu, lai noteiktu atbilstošas PVA izmaksas un peļņu, Komisija galveno uzmanību pievērsa izmaksām, kas ir tieši saistītas ar ražošanu, proti, pamatražošanas ieņēmumiem un izdevumiem. Pēc tam, ņemot vērā, ka ķīmisko vielu segmentā ir grāmatots pozitīvs finansiālais rezultāts, finansiālā peļņa tika atņemta no PVA izmaksām. Šādā aprēķinā tika izgūtas uzticamas PVA izmaksas un peļņa uzņēmuma ķīmisko vielu segmentā, ciktāl tajā nav nepamatoti ņemtas vērā izmaksas, kuras nemaz nav saistītas ar ražošanu un pārdošanu. Pretēji uzņēmuma apgalvojumiem, vispārējās izmaksas gada pārskatā bija pieejamas visas grupas līmenī, nevis darījumdarbības segmentu līmenī. Paziņotais pārdošanas apjoms tik tiešām ietver pārdošanu grupas iekšienē, tomēr, lai nodrošinātu pārredzamību un ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību gadījumos, kad izmanto 2. panta 6.a punktu, pamatregula prasa izmantot viegli pieejamus datus, kas ne vienmēr ir sadalītā veidā. Piemērojot šo noteikumu, Komisija vienmēr nodrošina, lai informācija, ko izmanto saliktās normālās vērtības noteikšanai, būtu vislabākā no publiski pieejamajiem datiem. Procedūras sākumposmā tā paziņo ieinteresētajām personām datus, kurus plāno izmantot, un dod tām plašas iespējas sniegt piezīmes un detalizētākus datus. Lai gan šajā izmeklēšanā vairākas personas ir kritizējušas Komisijas izmantoto informāciju, neviena no tām nav iesniegusi labākus un detalizētākus alternatīvus datus vai metodiku. Tas apstiprina viedokli, ka Komisija šajā kontekstā ir izmantojusi labāko publiski pieejamo informāciju. Šajā konkrētajā lietā lielākā daļa pārdošanas (85 %) tika veikta nesaistītām personām, tāpēc lielā mērā atspoguļo šīm personām veiktās pārdošanas rezultātus. Līdzīgi arī PVA izmaksas un rentabilitāte ir reprezentatīvas attiecībā uz iekšzemes pārdošanu reprezentatīvajā valstī, jo 61 % no tās ir veikti Turcijā. Pamatojoties uz to, Komisija paliek pie uzskata, ka saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantotie dati atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta prasībām un šajā konkrētajā lietā ir paši uzticamākie un reprezentatīvākie. Tāpēc apgalvojumi, kas apšauba šīs informācijas kvalitāti, ir jānoraida.

3.3.3.   Neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantotie avoti

Neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantotie avoti

| (229) | Komisija 2019. gada marta paziņojumā ir norādījusi – lai noteiktu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā attiecībā uz lielāko daļu ražošanas faktoru neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantos Global Trade Atlas (“GTA”), savukārt neizkropļotu darbaspēka, enerģijas un atlikumu izmaksu noteikšana būs atkarīga no izraudzītās reprezentatīvās valsts. |
| --- | --- |

(229)

Komisija 2019. gada marta paziņojumā ir norādījusi – lai noteiktu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā attiecībā uz lielāko daļu ražošanas faktoru neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantos Global Trade Atlas (“GTA”), savukārt neizkropļotu darbaspēka, enerģijas un atlikumu izmaksu noteikšana būs atkarīga no izraudzītās reprezentatīvās valsts.

Global Trade Atlas

GTA

| (230) | Turklāt, pamatojoties uz lēmumu izmantot Turciju par reprezentatīvo valsti atbilstīgi 2019. gada septembra paziņojumā norādītājam, Komisija informēja ieinteresētās personas, ka neizkropļotu ražošanas faktoru izmaksu noteikšanai tā izmantos GTA un neizkropļotu darbaspēka un enerģijas izmaksu noteikšanai – Turcijas Statistikas institūtu. |
| --- | --- |

(230)

Turklāt, pamatojoties uz lēmumu izmantot Turciju par reprezentatīvo valsti atbilstīgi 2019. gada septembra paziņojumā norādītājam, Komisija informēja ieinteresētās personas, ka neizkropļotu ražošanas faktoru izmaksu noteikšanai tā izmantos GTA un neizkropļotu darbaspēka un enerģijas izmaksu noteikšanai – Turcijas Statistikas institūtu.

GTA

| (231) | Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tad, ja Komisija konstatētu, ka izejvielu un enerģijas pirkšanas cenas ĶTR būtu jāaizstāj ar references cenām, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešo ievilkumu tai būtu jāizmanto piecu importēto izejvielu faktiskās pirkšanas cenas izmeklēšanas periodā, jo šīs cenas nebija izkropļotas. Šis ražotājs eksportētājs arī lūdza Komisiju izmantot šīs importa cenas par references cenām arī attiecībā uz materiāliem, ko tas pircis Ķīnas Tautas Republikā. |
| --- | --- |

(231)

Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tad, ja Komisija konstatētu, ka izejvielu un enerģijas pirkšanas cenas ĶTR būtu jāaizstāj ar references cenām, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešo ievilkumu tai būtu jāizmanto piecu importēto izejvielu faktiskās pirkšanas cenas izmeklēšanas periodā, jo šīs cenas nebija izkropļotas. Šis ražotājs eksportētājs arī lūdza Komisiju izmantot šīs importa cenas par references cenām arī attiecībā uz materiāliem, ko tas pircis Ķīnas Tautas Republikā.

| (232) | Ražotājs eksportētājs ir iesniedzis apstiprinošus pierādījumus (piemēram, pirkuma rēķinus, importa dokumentus un līgumus) attiecībā uz piecām 231. apsvērumā minētajām izejvielām. Pirkšana tika veikti ASV dolāros un tirgos, par kuriem nav pierādījumu, ka tur būtu bijuši kropļojumi. Ņemot vērā, ka izmeklēšanā neatklājās kropļojumi attiecībā uz konkrētā ražotāja eksportētāja veikto izejvielu importu Ķīnas Tautas Republikā konkrētajā izmeklēšanas periodā, Komisija piekrīt šim apgalvojumam. Tomēr attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikā pirktajiem materiāliem Komisija nevar piekrist uzņēmuma apgalvojumam. Kā minēts 219. apsvērumā, šajā lietā par reprezentatīvo valsti ir atzīta Turcija, tādēļ attiecībā uz ražošanas faktoriem neizkropļotu izmaksu pamatā ir jābūt attiecīgajām neizkropļotajām importa cenām Turcijā. |
| --- | --- |

(232)

Ražotājs eksportētājs ir iesniedzis apstiprinošus pierādījumus (piemēram, pirkuma rēķinus, importa dokumentus un līgumus) attiecībā uz piecām 231. apsvērumā minētajām izejvielām. Pirkšana tika veikti ASV dolāros un tirgos, par kuriem nav pierādījumu, ka tur būtu bijuši kropļojumi. Ņemot vērā, ka izmeklēšanā neatklājās kropļojumi attiecībā uz konkrētā ražotāja eksportētāja veikto izejvielu importu Ķīnas Tautas Republikā konkrētajā izmeklēšanas periodā, Komisija piekrīt šim apgalvojumam. Tomēr attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikā pirktajiem materiāliem Komisija nevar piekrist uzņēmuma apgalvojumam. Kā minēts 219. apsvērumā, šajā lietā par reprezentatīvo valsti ir atzīta Turcija, tādēļ attiecībā uz ražošanas faktoriem neizkropļotu izmaksu pamatā ir jābūt attiecīgajām neizkropļotajām importa cenām Turcijā.

| (233) | Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija noteiktu, ka ir jāizmanto references cenas, Komisijai katrā ziņā būtu jāizslēdz visas “neparastās” cenas, piemēram, i) ražotāja eksportētāja neizmantoto preču kategoriju cenas, ii) materiālu cenas, kuri pēc kategorijas/tīrības/fizikālajām īpašībām atšķiras no ražotāja eksportētāja izmantotajiem materiāliem, iii) cenas, kuru pamatā ir īpaši zems pārdošanas/importa apjoms. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecībā uz lielāko daļu pamatmateriālu, piemēram, kvarca smilti/pulveri vai citām rūdām, Komisijai nebūtu jāizmanto izraudzītās reprezentatīvās valsts importa dati. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šie materiāli parasti tiek importēti ļoti konkrētam mērķim par augstām cenām. Šajos gadījumos references valsts iekšzemes cenas precīzāk atspoguļotu faktisko cenu līmeni. |
| --- | --- |

(233)

Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija noteiktu, ka ir jāizmanto references cenas, Komisijai katrā ziņā būtu jāizslēdz visas “neparastās” cenas, piemēram, i) ražotāja eksportētāja neizmantoto preču kategoriju cenas, ii) materiālu cenas, kuri pēc kategorijas/tīrības/fizikālajām īpašībām atšķiras no ražotāja eksportētāja izmantotajiem materiāliem, iii) cenas, kuru pamatā ir īpaši zems pārdošanas/importa apjoms. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecībā uz lielāko daļu pamatmateriālu, piemēram, kvarca smilti/pulveri vai citām rūdām, Komisijai nebūtu jāizmanto izraudzītās reprezentatīvās valsts importa dati. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šie materiāli parasti tiek importēti ļoti konkrētam mērķim par augstām cenām. Šajos gadījumos references valsts iekšzemes cenas precīzāk atspoguļotu faktisko cenu līmeni.

| (234) | Komisija izmeklēšanas materiālu nekonfidenciālajā daļā ir norādījusi no GTA iegūto importa apjomu un vērtības visiem Turcijas ražošanas faktoriem. Komisija arī pārliecinājās, vai ir pietiekami reprezentatīvi kropļojumu neskarti šāda importa daudzumi, lai izmantotā vidējā cena mazinātu visu potenciāli neparastu cenu ietekmi diapazona zemākajā un augstākajā daļā. Tādēļ koriģētās konkrēta izejresursa cenas atspoguļo dažādas kvalitātes un pieejamības kombināciju attiecīgajos tirgos. Turklāt nav sniegti pierādījumi, kas apliecinātu, ka cenas, kuru pamatā ir zems pārdošanas/importa apjoms, ir nepiemērotas, tādēļ Komisijai nav objektīvu iemeslu izslēgt šos datus no analīzes. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu par kvarca smilti un rūdu tiek norādīts, ka šīs izejvielas nav iekļautas ražošanas faktoru sarakstā 242. apsvērumā. Tāpēc 233. apsvērumā izklāstītais apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(234)

Komisija izmeklēšanas materiālu nekonfidenciālajā daļā ir norādījusi no GTA iegūto importa apjomu un vērtības visiem Turcijas ražošanas faktoriem. Komisija arī pārliecinājās, vai ir pietiekami reprezentatīvi kropļojumu neskarti šāda importa daudzumi, lai izmantotā vidējā cena mazinātu visu potenciāli neparastu cenu ietekmi diapazona zemākajā un augstākajā daļā. Tādēļ koriģētās konkrēta izejresursa cenas atspoguļo dažādas kvalitātes un pieejamības kombināciju attiecīgajos tirgos. Turklāt nav sniegti pierādījumi, kas apliecinātu, ka cenas, kuru pamatā ir zems pārdošanas/importa apjoms, ir nepiemērotas, tādēļ Komisijai nav objektīvu iemeslu izslēgt šos datus no analīzes. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu par kvarca smilti un rūdu tiek norādīts, ka šīs izejvielas nav iekļautas ražošanas faktoru sarakstā 242. apsvērumā. Tāpēc 233. apsvērumā izklāstītais apgalvojums tiek noraidīts.

GTA

| (235) | Kā minēts 185. apsvērumā, lai noteiktu neizkropļotās PVA izmaksas un peļņu, Komisija izmantos 2018. gada finanšu datus ķīmisko vielu segmentā, kurā ietilpst SŠG, par Turcijas Sisecam grupu. |
| --- | --- |

(235)

Kā minēts 185. apsvērumā, lai noteiktu neizkropļotās PVA izmaksas un peļņu, Komisija izmantos 2018. gada finanšu datus ķīmisko vielu segmentā, kurā ietilpst SŠG, par Turcijas Sisecam grupu.

Sisecam

| (236) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taishan atkārtoti pauda apgalvojumu, kas aplūkots 231. apsvērumā, ka Komisijai par references cenu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikā pirktām izejvielām būtu jāizmanto šo pašu piecu no kropļojumu neskartiem avotiem importētu izejvielu importa cenas. |
| --- | --- |

(236)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taishan atkārtoti pauda apgalvojumu, kas aplūkots 231. apsvērumā, ka Komisijai par references cenu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikā pirktām izejvielām būtu jāizmanto šo pašu piecu no kropļojumu neskartiem avotiem importētu izejvielu importa cenas.

Taishan

| (237) | Ražotājs eksportētājs nav pamatojis šo apgalvojumu atbilstoši nepieciešamajam juridiskajam standartam, t. i., ciktāl ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas. Ražotājs eksportētājs nav sniedzis pierādījumus, ka importa cena (pat ja to uzskatītu par neizkropļotu) varētu būt pietiekami reprezentatīva, lai to izmantotu par neizkropļotu atsauces vērtību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(237)

Ražotājs eksportētājs nav pamatojis šo apgalvojumu atbilstoši nepieciešamajam juridiskajam standartam, t. i., ciktāl ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas. Ražotājs eksportētājs nav sniedzis pierādījumus, ka importa cena (pat ja to uzskatītu par neizkropļotu) varētu būt pietiekami reprezentatīva, lai to izmantotu par neizkropļotu atsauces vērtību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

3.3.4.   Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

3.3.4.1.   Ražošanas faktori

| (238) | Kā norādīts 93. apsvērumā, 2019. gada marta paziņojumā Komisija centās izveidot tādu SŠA ražošanas faktoru un avotu sākotnējo sarakstu, kurus paredzēts izmantot attiecībā uz visiem ražošanas faktoriem, piemēram, materiāliem, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto SŠA ražošanā. |
| --- | --- |

(238)

Kā norādīts 93. apsvērumā, 2019. gada marta paziņojumā Komisija centās izveidot tādu SŠA ražošanas faktoru un avotu sākotnējo sarakstu, kurus paredzēts izmantot attiecībā uz visiem ražošanas faktoriem, piemēram, materiāliem, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto SŠA ražošanā.

| (239) | Turklāt, kā minēts 95. apsvērumā, Komisija 2019. gada septembra paziņojumā sniedza pārskatītu ražošanas faktoru sarakstu un noteica Turcijas preču kodus, kas atbilst SŠA ražošanā izmantotajiem ražošanas faktoriem Turcijā kā reprezentatīvajā valstī. |
| --- | --- |

(239)

Turklāt, kā minēts 95. apsvērumā, Komisija 2019. gada septembra paziņojumā sniedza pārskatītu ražošanas faktoru sarakstu un noteica Turcijas preču kodus, kas atbilst SŠA ražošanā izmantotajiem ražošanas faktoriem Turcijā kā reprezentatīvajā valstī.

| (240) | Pēc 2019. gada marta paziņojuma un pēc 2019. gada septembra paziņojuma Komisija nesaņēma piezīmes par ražošanas faktoru sarakstu. |
| --- | --- |

(240)

Pēc 2019. gada marta paziņojuma un pēc 2019. gada septembra paziņojuma Komisija nesaņēma piezīmes par ražošanas faktoru sarakstu.

| (241) | Komisija nesaņēma piezīmes arī par 2019. gada septembra paziņojumā minētajiem Turcijas preču kodiem. Tomēr Komisija veica papildu izpēti, lai nodrošinātu Turcijas preču kodu labāku atbilstību ražošanas faktoriem, kurus izmanto ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un šajā sakarā pārskatīja Turcijas preču kodus, kas attiecas uz pirofilīta un poliestera diegu. Turklāt viens no ražotājiem eksportētājiem ražošanas procesā izmanto sašķidrinātu dabasgāzi. Taču izmeklēšanas periodā Turcija neimportēja sašķidrinātu dabasgāzi. Tādēļ, lai noteiktu sašķidrinātas dabasgāzes atsauces vērtību situācijā, kad nav sašķidrinātas dabasgāzes importa statistikas, Komisija tā vietā izmantoja sašķidrināta propāna importu. Turklāt nosaukums izejvielai, ko viens no ražotājiem eksportētājiem bija dēvējis par “silāna saistītājaģentiem”, tika aizstāts ar nosaukumu “silikona produkti”, lai nodrošinātu atbilstību muitas nomenklatūrai. |
| --- | --- |

(241)

Komisija nesaņēma piezīmes arī par 2019. gada septembra paziņojumā minētajiem Turcijas preču kodiem. Tomēr Komisija veica papildu izpēti, lai nodrošinātu Turcijas preču kodu labāku atbilstību ražošanas faktoriem, kurus izmanto ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un šajā sakarā pārskatīja Turcijas preču kodus, kas attiecas uz pirofilīta un poliestera diegu. Turklāt viens no ražotājiem eksportētājiem ražošanas procesā izmanto sašķidrinātu dabasgāzi. Taču izmeklēšanas periodā Turcija neimportēja sašķidrinātu dabasgāzi. Tādēļ, lai noteiktu sašķidrinātas dabasgāzes atsauces vērtību situācijā, kad nav sašķidrinātas dabasgāzes importa statistikas, Komisija tā vietā izmantoja sašķidrināta propāna importu. Turklāt nosaukums izejvielai, ko viens no ražotājiem eksportētājiem bija dēvējis par “silāna saistītājaģentiem”, tika aizstāts ar nosaukumu “silikona produkti”, lai nodrošinātu atbilstību muitas nomenklatūrai.

| (242) | Ņemot vērā visu ieinteresēto personu sniegto informāciju un pārbaudes apmeklējumos savākto informāciju, attiecīgi ir noteikti šādi ražošanas faktori un Turcijas preču kodi:

  1. tabula








  Ražošanas faktors | Turcijas preču kodi | Neizkropļota vērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| Izejvielas |
| — | Alumīnija oksīds, izņemot mākslīgo korundu |

(242)

Ņemot vērā visu ieinteresēto personu sniegto informāciju un pārbaudes apmeklējumos savākto informāciju, attiecīgi ir noteikti šādi ražošanas faktori un Turcijas preču kodi:

1. tabula

1. tabula

Ražošanas faktors

Turcijas preču kodi

Neizkropļota vērtība

Izejvielas

Izejvielas

—

Alumīnija oksīds, izņemot mākslīgo korundu

281 820 000 000

5,92 CNY/kg

| — | Borkalcīts (sasmalcināts kolemanīts) |
| --- | --- |

—

Borkalcīts (sasmalcināts kolemanīts)

252 800 000 000

10,47 CNY/kg

| — | Epoksīdsveķi |
| --- | --- |

—

Epoksīdsveķi

390 730 000 000

21,07 CNY/kg

| — | Stikla šķiedras grīstes |
| --- | --- |

—

Stikla šķiedras grīstes

701 912 000 000

7,79 CNY/kg

| — | Stikla šķiedras pavedieni vai karsta kausēta stikla pavedieni (“karsti kausēts pavediens”) |
| --- | --- |

—

Stikla šķiedras pavedieni vai karsta kausēta stikla pavedieni (“karsti kausēts pavediens”)

701 919 100 000

701 919 900 000

8,43 CNY/kg

| — | Kaolīns |
| --- | --- |

—

Kaolīns

250 700 200 011

250 700 200 018

250 700 800 011

250 700 800 012

0,96 CNY/kg

| — | Sašķidrināts propāns |
| --- | --- |

—

Sašķidrināts propāns

271 112 910 000

271 112 940 000

271 112 190 000

271 112 110 000

3,69 CNY/kg

| — | Šķidrais skābeklis |
| --- | --- |

—

Šķidrais skābeklis

280 440 000 000

0,05 CNY/kg

| — | Eļļošanas līdzekļi |
| --- | --- |

—

Eļļošanas līdzekļi

340 212 000 000

340 290 100 011

340 290 100 012

340 290 900 015

340 290 900 016

340 391 000 000

340 311 000 000

13,98 CNY/kg

| — | Platīns, neapstrādāts vai pulverveidā |
| --- | --- |

—

Platīns, neapstrādāts vai pulverveidā

| — | Rodijs, neapstrādāts vai pulverveidā |
| --- | --- |

—

Rodijs, neapstrādāts vai pulverveidā

711 011 000 000

711 031 000 000

193 936 CNY/kg

545 542 CNY/kg

| — | Poliestera sveķi |
| --- | --- |

—

Poliestera sveķi

390 791 100 000

390 690 900 000

390 950 100 000

390 950 900 000

13,92 CNY/kg

| — | Poliestera pavedieni (impregnēti vai pārklāti augstas stiprības poliestera pavedieni) |
| --- | --- |

—

Poliestera pavedieni (impregnēti vai pārklāti augstas stiprības poliestera pavedieni)

560 490 101 100

560 490 101 200

560 490 102 200

106,20 CNY/kg

| — | Poliizobutilēns |
| --- | --- |

—

Poliizobutilēns

390 230 000 011

390 230 000 019

390 210 000 011

390 210 000 019

9,52 CNY/kg

| — | Polipropilēna šķiedras |
| --- | --- |

—

Polipropilēna šķiedras

550 340 000 000

13,54 CNY/kg

| — | Poli(vinilacetāts) jeb PVAC |
| --- | --- |

—

Poli(vinilacetāts) jeb PVAC

390 512 000 000

10,28 CNY/kg

| — | Pirofilīts |
| --- | --- |

—

Pirofilīts

253 090 009 039

3,89 CNY/kg

| — | Kvarcs |
| --- | --- |

—

Kvarcs

250 610 000 014

250 610 000 018

250 610 000 011

1,69 CNY/kg

| — | Neveldzētie kaļķi |
| --- | --- |

—

Neveldzētie kaļķi

252 210 000 000

4,07 CNY/kg

| — | Silikona produkti |
| --- | --- |

—

Silikona produkti

391 000 000 011

391 000 000 019

391 000 000 012

33,65 CNY/kg

| — | Nātrija karbonāts |
| --- | --- |

—

Nātrija karbonāts

283 620 000 011

283 620 000 012

1,38 CNY/kg

| — | Sintētisko pavedienu dzija, no poliesteriem |
| --- | --- |

—

Sintētisko pavedienu dzija, no poliesteriem

540 233 001 000

29,81 CNY/kg

| — | Cirkonija silikāts pulverveidā (cirkonīta jeb cirkona milti) |
| --- | --- |

—

Cirkonija silikāts pulverveidā (cirkonīta jeb cirkona milti)

261 510 000 000

10,18 CNY/kg

Darbaspēks

Darbaspēks

Darbaspēka izmaksas apstrādes rūpniecībā

[Neattiecas]

35,86 CNY/h

Enerģija

Enerģija

Elektroenerģija

[Neattiecas]

0,40 –0,45 CNY/kWh

Dabasgāze

[Neattiecas]

1,46 CNY/m3

3

Atlikumi/atgriezumi

Atlikumi/atgriezumi

Stikla šķiedras grīstu atlikumi

701 912 000 000

1,17 CNY/kg

1.   
  Izejvielas un atgriezumi

Izejvielas un atgriezumi

| (243) | Veicot SŠA ražotāju pārbaudes apmeklējumus, Komisija pārbaudīja SŠA ražošanā izmantotās izejvielas un radītos atgriezumus. |
| --- | --- |

(243)

Veicot SŠA ražotāju pārbaudes apmeklējumus, Komisija pārbaudīja SŠA ražošanā izmantotās izejvielas un radītos atgriezumus.

| (244) | Attiecībā uz izejvielām Komisija balstījās uz importa cenām, jo nebija pieejama attiecīga informācija par reprezentatīvās valsts tirgu. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un ārpustirgus ekonomikas valstis, kā norādīts 196. apsvērumā. Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi 98.–162. apsvērumā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Turklāt izrādās, ka importa cena galvenajām izejvielām, ko ĶTR eksportē uz Turciju, ir zemāka nekā citam importam. Pēc tam, kad bija izslēgts imports Turcijā no ĶTR un ārpustirgus ekonomikas valstīm, Komisija konstatēja, ka imports no citām trešām valstīm saglabājies reprezentatīvs 43–100 % apmērā no kopējā importa apjoma Turcijā. |
| --- | --- |

(244)

Attiecībā uz izejvielām Komisija balstījās uz importa cenām, jo nebija pieejama attiecīga informācija par reprezentatīvās valsts tirgu. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un ārpustirgus ekonomikas valstis, kā norādīts 196. apsvērumā. Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi 98.–162. apsvērumā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Turklāt izrādās, ka importa cena galvenajām izejvielām, ko ĶTR eksportē uz Turciju, ir zemāka nekā citam importam. Pēc tam, kad bija izslēgts imports Turcijā no ĶTR un ārpustirgus ekonomikas valstīm, Komisija konstatēja, ka imports no citām trešām valstīm saglabājies reprezentatīvs 43–100 % apmērā no kopējā importa apjoma Turcijā.

| (245) | Komisija atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam centās noteikt neizkropļotu cenu SŠA ražošanā izmantotajām izejvielām ar piegādi līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcai. Tālab tā piemēroja reprezentatīvās valsts ievedmuitu katrai attiecīgajai izcelsmes valstij un pieskaitīja importa cenai iekšzemes transporta izmaksas. Visu izejvielu iekšzemes transporta izmaksas tika aplēstas, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko bija snieguši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un tās nav iekļautas 1. tabulā minētajās atsauces vērtībās. |
| --- | --- |

(245)

Komisija atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam centās noteikt neizkropļotu cenu SŠA ražošanā izmantotajām izejvielām ar piegādi līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcai. Tālab tā piemēroja reprezentatīvās valsts ievedmuitu katrai attiecīgajai izcelsmes valstij un pieskaitīja importa cenai iekšzemes transporta izmaksas. Visu izejvielu iekšzemes transporta izmaksas tika aplēstas, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko bija snieguši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un tās nav iekļautas 1. tabulā minētajās atsauces vērtībās.

| (246) | Galvenie atlikumi/atgriezumi, par kuriem ziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bija SŠG ražošanas procesā radītie atgriezumi. Ražotāji eksportētāji šos atgriezumus pārdeva iekšzemes tirgū par cenu, kas atbilda aptuveni 15 % no SŠG izgatavošanas izmaksām. Tādēļ atgriezumu neizkropļotā cena tika novērtēta 15 % apmērā no neizkropļotās SŠG cenas. |
| --- | --- |

(246)

Galvenie atlikumi/atgriezumi, par kuriem ziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bija SŠG ražošanas procesā radītie atgriezumi. Ražotāji eksportētāji šos atgriezumus pārdeva iekšzemes tirgū par cenu, kas atbilda aptuveni 15 % no SŠG izgatavošanas izmaksām. Tādēļ atgriezumu neizkropļotā cena tika novērtēta 15 % apmērā no neizkropļotās SŠG cenas.

2.   
  Darbaspēks

Darbaspēks

| (247) | Sīku informāciju par algām dažādās Turcijas ekonomikas nozarēs publicē Turcijas Statistikas institūts. Komisija izmantoja 2016. gada Turcijas apstrādes rūpniecībā paziņotās algas par saimniecisko darbību C.23 (Citu nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana) (89) saskaņā ar NACE 2. red. klasifikāciju (90). Izmantojot Turcijas Statistikas institūta publicēto iekšzemes ražotāju cenu indeksu (91), tika koriģēta 2016. gada vidējā mēneša vērtība attiecībā uz inflāciju. |
| --- | --- |

(247)

Sīku informāciju par algām dažādās Turcijas ekonomikas nozarēs publicē Turcijas Statistikas institūts. Komisija izmantoja 2016. gada Turcijas apstrādes rūpniecībā paziņotās algas par saimniecisko darbību C.23 (Citu nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana) (89) saskaņā ar NACE 2. red. klasifikāciju (90). Izmantojot Turcijas Statistikas institūta publicēto iekšzemes ražotāju cenu indeksu (91), tika koriģēta 2016. gada vidējā mēneša vērtība attiecībā uz inflāciju.

89

NACE

90

91

| (248) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs un CCCLA apgalvoja, ka 1. tabulā norādītā darbaspēka izmaksu atsauces vērtība nav reālistiska. Uzklausīšanā, kas notika 2020. gada 16. janvārī, Komisija paskaidroja, ka vispārējā informācijas izpaušanas dokumentā ir ieviesusies acīmredzama kļūda attiecībā uz darbaspēka mērvienību, t. i., “CNY/kg”, nevis “CNY/h”. 2019. gada 19. decembra paziņojumā par lietas materiāliem, kurā ir visu 1. tabulā iekļauto atsauces vērtību, aprēķini, arī attiecībā uz darbaspēku, ir lietota pareizā mērvienība, proti, “CNY/h”. |
| --- | --- |

(248)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs un CCCLA apgalvoja, ka 1. tabulā norādītā darbaspēka izmaksu atsauces vērtība nav reālistiska. Uzklausīšanā, kas notika 2020. gada 16. janvārī, Komisija paskaidroja, ka vispārējā informācijas izpaušanas dokumentā ir ieviesusies acīmredzama kļūda attiecībā uz darbaspēka mērvienību, t. i., “CNY/kg”, nevis “CNY/h”. 2019. gada 19. decembra paziņojumā par lietas materiāliem, kurā ir visu 1. tabulā iekļauto atsauces vērtību, aprēķini, arī attiecībā uz darbaspēku, ir lietota pareizā mērvienība, proti, “CNY/h”.

CCCLA

3.   
  Elektroenerģija un dabasgāze

Elektroenerģija un dabasgāze

| (249) | Lai noteiktu elektroenerģijas un dabasgāzes atsauces vērtību, Komisija izmantoja Turcijas Statistikas institūta (92) regulārajos paziņojumos presei publicēto elektroenerģijas un gāzes cenu statistiku. No šīs statistikas Komisija izmantoja izmeklēšanas perioda datus par rūpnieciskajām elektroenerģijas un gāzes cenām kurušos/kWh attiecīgajā patēriņa grupā. |
| --- | --- |

(249)

Lai noteiktu elektroenerģijas un dabasgāzes atsauces vērtību, Komisija izmantoja Turcijas Statistikas institūta (92) regulārajos paziņojumos presei publicēto elektroenerģijas un gāzes cenu statistiku. No šīs statistikas Komisija izmantoja izmeklēšanas perioda datus par rūpnieciskajām elektroenerģijas un gāzes cenām kurušos/kWh attiecīgajā patēriņa grupā.

92

| (250) | Neizkropļotas izmaksas elektroenerģijai 1. tabulā norādītas diapazonā, jo individuāliem patērētājiem atkarībā no to elektroenerģijas patēriņa piemēro atšķirīgus tarifus. |
| --- | --- |

(250)

Neizkropļotas izmaksas elektroenerģijai 1. tabulā norādītas diapazonā, jo individuāliem patērētājiem atkarībā no to elektroenerģijas patēriņa piemēro atšķirīgus tarifus.

4.   
  Patērējamās preces / nelieli daudzumi

Patērējamās preces / nelieli daudzumi

| (251) | Tā kā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ražošanas faktoru skaits bija liels, dažas no izejvielām, kuru īpatsvars ražotāja eksportētāja kopējās ražošanas izmaksās un RKN līmenī bija nebūtisks, tika iedalītas patērējamo preču grupā. |
| --- | --- |

(251)

Tā kā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ražošanas faktoru skaits bija liels, dažas no izejvielām, kuru īpatsvars ražotāja eksportētāja kopējās ražošanas izmaksās un RKN līmenī bija nebūtisks, tika iedalītas patērējamo preču grupā.

| (252) | Komisija aprēķināja patērējamo preču procentuālo daļu no kopējām izejvielu izmaksām un piemēroja šo procentuālo daļu pārrēķinātajām izejvielu izmaksām, kad izmantoja konstatētās neizkropļotās cenas. |
| --- | --- |

(252)

Komisija aprēķināja patērējamo preču procentuālo daļu no kopējām izejvielu izmaksām un piemēroja šo procentuālo daļu pārrēķinātajām izejvielu izmaksām, kad izmantoja konstatētās neizkropļotās cenas.

| (253) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs un CCCLA lūdza Komisiju publiskot 1. tabulā norādīto atsauces vērtību aprēķināšanas metodiku. |
| --- | --- |

(253)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs un CCCLA lūdza Komisiju publiskot 1. tabulā norādīto atsauces vērtību aprēķināšanas metodiku.

CCCLA

| (254) | Uzklausīšanā, kas notika 2020. gada 16. janvārī, Komisija vērsa šo personu uzmanību uz to, ka 2019. gada 19. decembrī, informācijas izpaušanas dienā, izmeklēšanas lietas nekonfidenciālajā daļā tika pievienots tāds paziņojums par lietas materiāliem, kurā izskaidrota 1. tabulā minēto atsauces vērtību aprēķināšanas metodika. Galīgās informācijas izpaušanas dienā platformā TRON visas ieinteresētās personas tika automātiski informētas par jauno dokumentu lietas materiālos. Tā kā pieprasītā informācija personām jau bija pieejama, papildu informācijas izpaušana nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(254)

Uzklausīšanā, kas notika 2020. gada 16. janvārī, Komisija vērsa šo personu uzmanību uz to, ka 2019. gada 19. decembrī, informācijas izpaušanas dienā, izmeklēšanas lietas nekonfidenciālajā daļā tika pievienots tāds paziņojums par lietas materiāliem, kurā izskaidrota 1. tabulā minēto atsauces vērtību aprēķināšanas metodika. Galīgās informācijas izpaušanas dienā platformā TRON visas ieinteresētās personas tika automātiski informētas par jauno dokumentu lietas materiālos. Tā kā pieprasītā informācija personām jau bija pieejama, papildu informācijas izpaušana nebija nepieciešama.

TRON

3.3.4.2.   Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņa

| (255) | Ražošanas pieskaitāmās izmaksas tiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika izteiktas kā daļa no ražotāju eksportētāju faktiskajām ražošanas izmaksām. Šo procentuālo lielumu piemēroja neizkropļotām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(255)

Ražošanas pieskaitāmās izmaksas tiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika izteiktas kā daļa no ražotāju eksportētāju faktiskajām ražošanas izmaksām. Šo procentuālo lielumu piemēroja neizkropļotām ražošanas izmaksām.

| (256) | Attiecībā uz PVA izmaksām un peļņu, kā paziņots 2019. gada septembra paziņojumā un kā minēts 185. apsvērumā, Komisija izmantoja 2018. gada finanšu datus ķīmisko vielu segmentā, kurā ietilpst SŠG, par Turcijas Sisecam grupu. |
| --- | --- |

(256)

Attiecībā uz PVA izmaksām un peļņu, kā paziņots 2019. gada septembra paziņojumā un kā minēts 185. apsvērumā, Komisija izmantoja 2018. gada finanšu datus ķīmisko vielu segmentā, kurā ietilpst SŠG, par Turcijas Sisecam grupu.

Sisecam

| (257) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Yuntianhua grupa apgalvoja, ka Komisija nav konstatējusi būtiskus kropļojumus attiecībā uz tās PVA izmaksām un tādējādi, pamatojoties uz 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, nepamatoti nav ņēmusi vērā faktiskās PVA izmaksu vērtības, ko uzņēmums paziņojis. Uzņēmums apgalvoja, ka faktisko PVA izmantošana atbilstu metodikai, kas izmantota, lai noteiktu atsauces vērtību atlikumiem/atgriezumiem, patērējamajām precēm un pieskaitāmajām izmaksām, par kuriem uzņēmums prasījis izmantot faktiskās vērtības attiecības veidā. Uzņēmums apgalvoja arī, ka šī metodika būtu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešo ievilkumu attiecībā uz tādu faktisko iekšzemes izmaksu izmantošanu, kas ir nešaubīgi noteiktas un nav izkropļotas. |
| --- | --- |

(257)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Yuntianhua grupa apgalvoja, ka Komisija nav konstatējusi būtiskus kropļojumus attiecībā uz tās PVA izmaksām un tādējādi, pamatojoties uz 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, nepamatoti nav ņēmusi vērā faktiskās PVA izmaksu vērtības, ko uzņēmums paziņojis. Uzņēmums apgalvoja, ka faktisko PVA izmantošana atbilstu metodikai, kas izmantota, lai noteiktu atsauces vērtību atlikumiem/atgriezumiem, patērējamajām precēm un pieskaitāmajām izmaksām, par kuriem uzņēmums prasījis izmantot faktiskās vērtības attiecības veidā. Uzņēmums apgalvoja arī, ka šī metodika būtu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešo ievilkumu attiecībā uz tādu faktisko iekšzemes izmaksu izmantošanu, kas ir nešaubīgi noteiktas un nav izkropļotas.

Yuntianhua

| (258) | Komisija vispirms norāda, ka, pretēji šā ražotāja eksportētāja izpratnei, izmaksas attiecībā uz atlikumiem/atgriezumiem, patērējamajām precēm un pieskaitāmajām izmaksām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešo ievilkumu netika uzskatītas par neizkropļotām. Kā paskaidrots 251.–255. apsvērumā un attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem īpaši izpaustajā informācijā, attiecības, kas aprēķinātas patērējamajām precēm un pieskaitāmajām izmaksām, tika balstītas uz ražotāja eksportētāja faktiskajām izmaksām un pēc tam tika izteiktas neizkropļotām izmaksām reprezentatīvajā valstī. Šī metodika tika izmantota tāpēc, ka pieejamie dati neietvēra informāciju par pieskaitāmajām izmaksām, un ņemot vērā, ka patērējamajām precēm kopējās izmaksas bija ierobežota ietekme. Uzņēmumiem, kuru kopējās ražošanas izmaksās atlikumiem/atgriezumiem bija niecīga nozīme, atlikumi/atgriezumi tika iedalīti patērējamo preču grupā, kā skaidrots 251. apsvērumā. Citos gadījumos Komisija izmantoja 1. tabulā un 246. apsvērumā uzskaitītās atsauces vērtības. |
| --- | --- |

(258)

Komisija vispirms norāda, ka, pretēji šā ražotāja eksportētāja izpratnei, izmaksas attiecībā uz atlikumiem/atgriezumiem, patērējamajām precēm un pieskaitāmajām izmaksām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešo ievilkumu netika uzskatītas par neizkropļotām. Kā paskaidrots 251.–255. apsvērumā un attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem īpaši izpaustajā informācijā, attiecības, kas aprēķinātas patērējamajām precēm un pieskaitāmajām izmaksām, tika balstītas uz ražotāja eksportētāja faktiskajām izmaksām un pēc tam tika izteiktas neizkropļotām izmaksām reprezentatīvajā valstī. Šī metodika tika izmantota tāpēc, ka pieejamie dati neietvēra informāciju par pieskaitāmajām izmaksām, un ņemot vērā, ka patērējamajām precēm kopējās izmaksas bija ierobežota ietekme. Uzņēmumiem, kuru kopējās ražošanas izmaksās atlikumiem/atgriezumiem bija niecīga nozīme, atlikumi/atgriezumi tika iedalīti patērējamo preču grupā, kā skaidrots 251. apsvērumā. Citos gadījumos Komisija izmantoja 1. tabulā un 246. apsvērumā uzskaitītās atsauces vērtības.

| (259) | Bez tam Komisija norādīja, ka tad, ja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu ir konstatēts, ka eksportētājvalstī pastāv nozīmīgi kropļojumi, tad saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu katram ražotājam eksportētājam nosaka salikto normālo vērtību, izmantojot neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības attiecīgā reprezentatīvajā valstī. Komisija uzsver, ka minētais noteikums arī īpaši paredz, ka saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu attiecīgā reprezentatīvajā valstī. Kad Komisija konstatēja, ka eksportētājvalstī pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē izmeklējamo ražojumu, tā nevarēja izmantot atsevišķu ražotāju eksportētāju faktiskās PVA izmaksas, un rezultātā tās tika atzītas par izkropļotām. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs nav pamatojis apgalvojumu atbilstoši nepieciešamajam juridiskajam standartam. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(259)

Bez tam Komisija norādīja, ka tad, ja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu ir konstatēts, ka eksportētājvalstī pastāv nozīmīgi kropļojumi, tad saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu katram ražotājam eksportētājam nosaka salikto normālo vērtību, izmantojot neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības attiecīgā reprezentatīvajā valstī. Komisija uzsver, ka minētais noteikums arī īpaši paredz, ka saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu attiecīgā reprezentatīvajā valstī. Kad Komisija konstatēja, ka eksportētājvalstī pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē izmeklējamo ražojumu, tā nevarēja izmantot atsevišķu ražotāju eksportētāju faktiskās PVA izmaksas, un rezultātā tās tika atzītas par izkropļotām. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs nav pamatojis apgalvojumu atbilstoši nepieciešamajam juridiskajam standartam. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

3.3.4.3.   Normālās vērtības aprēķins

| (260) | Turpmāk izklāstītajos posmos Komisija noteica salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(260)

Turpmāk izklāstītajos posmos Komisija noteica salikto normālo vērtību.

| (261) | Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotas SŠA izgatavošanas izmaksas Attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam tika piemērotas neizkropļotas vienības izmaksas. |
| --- | --- |

(261)

Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotas SŠA izgatavošanas izmaksas Attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam tika piemērotas neizkropļotas vienības izmaksas.

| (262) | Otrkārt, lai iegūtu neizkropļotas ražošanas izmaksas, neizkropļotām SŠA izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja ražošanas pieskaitāmās izmaksas, kas tika noteiktas, kā aprakstīts 255. apsvērumā. |
| --- | --- |

(262)

Otrkārt, lai iegūtu neizkropļotas ražošanas izmaksas, neizkropļotām SŠA izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja ražošanas pieskaitāmās izmaksas, kas tika noteiktas, kā aprakstīts 255. apsvērumā.

| (263) | Visbeidzot, attiecībā uz neizkropļotām ražošanas izmaksām, kas tika noteiktas, kā aprakstīts 261. apsvērumā, Komisija, kā paskaidrots 185. apsvērumā, izmantoja 2018. gada PVA izmaksas un peļņu ķīmisko vielu segmentā attiecībā uz Turcijas Sisecam grupu. |
| --- | --- |

(263)

Visbeidzot, attiecībā uz neizkropļotām ražošanas izmaksām, kas tika noteiktas, kā aprakstīts 261. apsvērumā, Komisija, kā paskaidrots 185. apsvērumā, izmantoja 2018. gada PVA izmaksas un peļņu ķīmisko vielu segmentā attiecībā uz Turcijas Sisecam grupu.

Sisecam

| (264) | PVA izmaksas, izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērotas neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 20,57 %. |
| --- | --- |

(264)

PVA izmaksas, izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērotas neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 20,57 %.

| (265) | Peļņa, izteikta procentos no PPI un piemērota neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 39,26 %. |
| --- | --- |

(265)

Peļņa, izteikta procentos no PPI un piemērota neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 39,26 %.

| (266) | Ņemot to visu vērā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī. |
| --- | --- |

(266)

Ņemot to visu vērā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

EXW

3.4.   Normālā vērtība izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās

Normālā vērtība izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās

| (267) | Kā paskaidrots 68.–87. apsvērumā, Komisija nolēma normālās vērtības aprēķināšanai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem Hengshi un Jushi, kuri ietilpst CNBM grupā, piemērot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(267)

Kā paskaidrots 68.–87. apsvērumā, Komisija nolēma normālās vērtības aprēķināšanai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem Hengshi un Jushi, kuri ietilpst CNBM grupā, piemērot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu.

Hengshi

Jushi

CNBM

| (268) | Proti, attiecībā uz Hengshi, kā paskaidrots 275. un 276. apsvērumā, Komisija izņēmuma kārtā nolēma kā pieejamos faktus pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē pieņemt 3. apsvērumā minētajā antisubsidēšanas izmeklēšanā izmantotos RKN. Tomēr normālo vērtību nevarēja balstīt uz paša uzņēmuma datiem, jo, kā paskaidrots 75.–83. apsvērumā, tie tika atzīti par nepareiziem. Tādēļ abiem ražotājiem eksportētājiem – Jushi un Hengshi – normālās vērtības noteikšanai tika izmantota normālā vērtība attiecībā uz katru RKN vai ļoti līdzīgiem RKN tiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ar līdzīgiem ražošanas procesiem (vertikāla vai nevertikāla integrācija). Ja izlasē iekļautam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās un kuram bija līdzīgs ražošanas process, nebija atbilstīga RKN, tika izmantoti dati par citu ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās un kuram bija citāds ražošanas process. Ja nevienam no abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nebija atbilstīga RKN, tika izmantots ļoti līdzīgi RKN no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ar līdzīgu ražošanas procesu. Par izmantoto pieeju Komisija nesaņēma ieinteresēto personu piezīmes. |
| --- | --- |

(268)

Proti, attiecībā uz Hengshi, kā paskaidrots 275. un 276. apsvērumā, Komisija izņēmuma kārtā nolēma kā pieejamos faktus pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē pieņemt 3. apsvērumā minētajā antisubsidēšanas izmeklēšanā izmantotos RKN. Tomēr normālo vērtību nevarēja balstīt uz paša uzņēmuma datiem, jo, kā paskaidrots 75.–83. apsvērumā, tie tika atzīti par nepareiziem. Tādēļ abiem ražotājiem eksportētājiem – Jushi un Hengshi – normālās vērtības noteikšanai tika izmantota normālā vērtība attiecībā uz katru RKN vai ļoti līdzīgiem RKN tiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ar līdzīgiem ražošanas procesiem (vertikāla vai nevertikāla integrācija). Ja izlasē iekļautam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās un kuram bija līdzīgs ražošanas process, nebija atbilstīga RKN, tika izmantoti dati par citu ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās un kuram bija citāds ražošanas process. Ja nevienam no abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nebija atbilstīga RKN, tika izmantots ļoti līdzīgi RKN no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ar līdzīgu ražošanas procesu. Par izmantoto pieeju Komisija nesaņēma ieinteresēto personu piezīmes.

Hengshi

Jushi

Hengshi

3.5.   Eksporta cena izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās

Eksporta cena izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās

| (269) | Izlasē iekļautā ražotāju eksportētāju grupa ražojumus eksportēja uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem klientiem, vai ar saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā eksportētāji vai importētāji. |
| --- | --- |

(269)

Izlasē iekļautā ražotāju eksportētāju grupa ražojumus eksportēja uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem klientiem, vai ar saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā eksportētāji vai importētāji.

| (270) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena pārdošanai tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā un ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(270)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena pārdošanai tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā un ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

| (271) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā, tika noteikta eksporta cena pārdošanai ar saistītu importētāju starpniecību. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas saistībā ar visām izmaksām, ieskaitot PVA izmaksas, kas bija radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un samērīgu peļņu. |
| --- | --- |

(271)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā, tika noteikta eksporta cena pārdošanai ar saistītu importētāju starpniecību. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas saistībā ar visām izmaksām, ieskaitot PVA izmaksas, kas bija radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un samērīgu peļņu.

| (272) | Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens nesaistīts tirgotājs, kas izmeklēšanas periodā importēja tikai nelielu SŠA daudzumu. Tādēļ tā peļņas procents netika uzskatīts par reprezentatīvu. Citas informācijas nebija, tāpēc neatkarīga SŠA nozares tirgotāja peļņas procents tika lēsts 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(272)

Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens nesaistīts tirgotājs, kas izmeklēšanas periodā importēja tikai nelielu SŠA daudzumu. Tādēļ tā peļņas procents netika uzskatīts par reprezentatīvu. Citas informācijas nebija, tāpēc neatkarīga SŠA nozares tirgotāja peļņas procents tika lēsts 5 % apmērā.

3.6.   Eksporta cena izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās

Eksporta cena izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās

| (273) | Kā norādīts 75.–84. apsvērumā, viens no CNBM grupā ietilpstošajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās un Komisija nolēma noteikt eksporta cenu, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu pamatojoties uz pieejamiem faktiem. |
| --- | --- |

(273)

Kā norādīts 75.–84. apsvērumā, viens no CNBM grupā ietilpstošajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās un Komisija nolēma noteikt eksporta cenu, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu pamatojoties uz pieejamiem faktiem.

CNBM

| (274) | Piezīmēs par pamatregulas 18. panta piemērošanu ražotājs eksportētājs lūdza Komisiju attiecībā uz eksporta cenu izmantot informāciju (proti, RKN), kas bija iesniegta 3. apsvērumā minētajā paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(274)

Piezīmēs par pamatregulas 18. panta piemērošanu ražotājs eksportētājs lūdza Komisiju attiecībā uz eksporta cenu izmantot informāciju (proti, RKN), kas bija iesniegta 3. apsvērumā minētajā paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā.

| (275) | Tomēr pamatregulas 19. panta 6. punkts paredz, ka saņemtā informācija jāizmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta. Tāds pats ierobežojums ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 (93) 29. panta 6. punktā. Tādēļ saistībā ar antidempinga vai antisubsidēšanas izmeklēšanu savāktus datus nedrīkst izmantot citam mērķim kā vien tam, kuram tie pieprasīti. |
| --- | --- |

(275)

Tomēr pamatregulas 19. panta 6. punkts paredz, ka saņemtā informācija jāizmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta. Tāds pats ierobežojums ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 (93) 29. panta 6. punktā. Tādēļ saistībā ar antidempinga vai antisubsidēšanas izmeklēšanu savāktus datus nedrīkst izmantot citam mērķim kā vien tam, kuram tie pieprasīti.

93

| (276) | Šajā konkrētajā gadījumā tiek paralēli veiktas divas attiecīgā ražojuma izmeklēšanas, no kurām viena bija sāka par aptuveni trijiem mēnešiem agrāk. Hengshi konkrēti lūdza šajā izmeklēšanā par labāko pieejamo informāciju izmantot antisubsidēšanas izmeklēšanas gaitā savākto pareizo informāciju. Hengshi tieši atteicās no pamatregulas 19. panta 6. punktā un Regulas (ES) 2016/1037 29. panta 6. punktā sniegtajām garantijām, ka tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanā sniegtā informācija tiks izmantota tikai mērķiem, kam tā vākta. Turklāt šajā lietā, kā norādīts 54.–56. apsvērumā, Komisija nenoteica pagaidu antidempinga pasākumus, tādēļ abu izmeklēšanu laiks ļāva pirms galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas vākt un pārbaudīt antisubsidēšanas izmeklēšanā iesniegto informāciju par eksporta cenām. Rezultātā Komisijai izņēmuma kārtā šajā izmeklēšanā tomēr pietika laika izvērtēt šo informāciju, neskarot citu ieinteresēto personu tiesības un neapdraudot savu lēmumu pieņemšanas procesu. Tādēļ Komisija izņēmuma kārtā nolēma izmantot 3. apsvērumā minētās antisubsidēšanas izmeklēšanas gaitā savāktos RKN datus par pieejamajiem faktiem pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē. Rezultātā tā aprēķināja eksporta cenu attiecībā uz katru RKN, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja datiem un izmantojot 269.–272. apsvērumā aprakstīto metodiku. |
| --- | --- |

(276)

Šajā konkrētajā gadījumā tiek paralēli veiktas divas attiecīgā ražojuma izmeklēšanas, no kurām viena bija sāka par aptuveni trijiem mēnešiem agrāk. Hengshi konkrēti lūdza šajā izmeklēšanā par labāko pieejamo informāciju izmantot antisubsidēšanas izmeklēšanas gaitā savākto pareizo informāciju. Hengshi tieši atteicās no pamatregulas 19. panta 6. punktā un Regulas (ES) 2016/1037 29. panta 6. punktā sniegtajām garantijām, ka tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanā sniegtā informācija tiks izmantota tikai mērķiem, kam tā vākta. Turklāt šajā lietā, kā norādīts 54.–56. apsvērumā, Komisija nenoteica pagaidu antidempinga pasākumus, tādēļ abu izmeklēšanu laiks ļāva pirms galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas vākt un pārbaudīt antisubsidēšanas izmeklēšanā iesniegto informāciju par eksporta cenām. Rezultātā Komisijai izņēmuma kārtā šajā izmeklēšanā tomēr pietika laika izvērtēt šo informāciju, neskarot citu ieinteresēto personu tiesības un neapdraudot savu lēmumu pieņemšanas procesu. Tādēļ Komisija izņēmuma kārtā nolēma izmantot 3. apsvērumā minētās antisubsidēšanas izmeklēšanas gaitā savāktos RKN datus par pieejamajiem faktiem pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē. Rezultātā tā aprēķināja eksporta cenu attiecībā uz katru RKN, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja datiem un izmantojot 269.–272. apsvērumā aprakstīto metodiku.

Hengshi

Hengshi

| (277) | Abu pārējo CNBM grupas ražotāju eksportētāju eksporta cena tika aprēķināta, kā norādīts 269.–272. apsvērumā. |
| --- | --- |

(277)

Abu pārējo CNBM grupas ražotāju eksportētāju eksporta cena tika aprēķināta, kā norādīts 269.–272. apsvērumā.

CNBM

3.7.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (278) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, EXW līmenī. |
| --- | --- |

(278)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, EXW līmenī.

EXW

| (279) | Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas, pamatojoties uz tā uzņēmuma faktiskajiem skaitliskajiem rādītājiem, kurš sadarbojās, tika veiktas attiecībā uz kravas apstrādes maksu, vedmaksu, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, banku maksām, muitas nodokļiem, komisijas maksām un importēšanas izmaksām un netiešajiem nodokļiem. Arī ar saistīto tirdzniecības uzņēmumu starpniecību veiktajai tirdzniecībai tika izdarīta korekciju saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Tika konstatēts, ka Honkongas tirgotāju funkcijas ir līdzīgas aģenta funkcijām. Minētie tirgotāji meklēja klientus un dibināja kontaktus ar tiem. Tie bija atbildīgi par pārdošanas procesu un par saviem pakalpojumiem saņēma komisijas maksu. Korekciju veidoja tirdzniecības uzņēmumu PVA izmaksas un 5 % peļņa. Šāds peļņas procents tika uzskatīts par samērīgu, jo nebija citas informācijas. |
| --- | --- |

(279)

Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas, pamatojoties uz tā uzņēmuma faktiskajiem skaitliskajiem rādītājiem, kurš sadarbojās, tika veiktas attiecībā uz kravas apstrādes maksu, vedmaksu, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, banku maksām, muitas nodokļiem, komisijas maksām un importēšanas izmaksām un netiešajiem nodokļiem. Arī ar saistīto tirdzniecības uzņēmumu starpniecību veiktajai tirdzniecībai tika izdarīta korekciju saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Tika konstatēts, ka Honkongas tirgotāju funkcijas ir līdzīgas aģenta funkcijām. Minētie tirgotāji meklēja klientus un dibināja kontaktus ar tiem. Tie bija atbildīgi par pārdošanas procesu un par saviem pakalpojumiem saņēma komisijas maksu. Korekciju veidoja tirdzniecības uzņēmumu PVA izmaksas un 5 % peļņa. Šāds peļņas procents tika uzskatīts par samērīgu, jo nebija citas informācijas.

| (280) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Yuntianhua grupa apgalvoja, ka tās eksporta cenas un saliktās normālo vērtības salīdzinājums nav taisnīgs. Grupa apgalvoja, ka, lai gan Komisija ir veikusi eksporta cenas korekcijas attiecībā uz visiem tiešajiem pārdošanas izdevumiem, piemēram, transporta izmaksām un banku maksām, Turcijas grupas Sisecam PVA izmaksas, kas tika izmantotas saliktās normālās vērtības noteikšanai, iespējams, ir ietvērušas dažus tiešās pārdošanas izdevumus, kas radušies Turcijas iekšzemes tirgū, un tādējādi ir ieviesušas asimetriju eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumā. |
| --- | --- |

(280)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Yuntianhua grupa apgalvoja, ka tās eksporta cenas un saliktās normālo vērtības salīdzinājums nav taisnīgs. Grupa apgalvoja, ka, lai gan Komisija ir veikusi eksporta cenas korekcijas attiecībā uz visiem tiešajiem pārdošanas izdevumiem, piemēram, transporta izmaksām un banku maksām, Turcijas grupas Sisecam PVA izmaksas, kas tika izmantotas saliktās normālās vērtības noteikšanai, iespējams, ir ietvērušas dažus tiešās pārdošanas izdevumus, kas radušies Turcijas iekšzemes tirgū, un tādējādi ir ieviesušas asimetriju eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumā.

Yuntianhua

Sisecam

| (281) | Šis ražotājs eksportētājs nav sniedzis apstiprinošus pierādījumus par to, ka jebkādi tiešās pārdošanas izdevumi tiktu iekļauti saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantotajās PVA izmaksās vai ka izmantotie dati nebūtu reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(281)

Šis ražotājs eksportētājs nav sniedzis apstiprinošus pierādījumus par to, ka jebkādi tiešās pārdošanas izdevumi tiktu iekļauti saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantotajās PVA izmaksās vai ka izmantotie dati nebūtu reprezentatīvi.

| (282) | Tiek atgādināts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā ir noteikts, ka jāizmanto viegli pieejami dati. Komisija vienmēr cenšas nodrošināt, lai saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantotā informācija būtu vislabākā no publiski pieejamajiem datiem, un dod personām iespēju sniegt piezīmes un sniegt alternatīvus datus, ko tās uzskata par reprezentatīvākiem. Šajā konkrētajā lietā PVA izmaksas, ko Komisija plānoja izmantot, tā izpauda 2019. gada septembra paziņojumā, bet nesaņēma nekādas piezīmes vai sīkākus alternatīvus datus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(282)

Tiek atgādināts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā ir noteikts, ka jāizmanto viegli pieejami dati. Komisija vienmēr cenšas nodrošināt, lai saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantotā informācija būtu vislabākā no publiski pieejamajiem datiem, un dod personām iespēju sniegt piezīmes un sniegt alternatīvus datus, ko tās uzskata par reprezentatīvākiem. Šajā konkrētajā lietā PVA izmaksas, ko Komisija plānoja izmantot, tā izpauda 2019. gada septembra paziņojumā, bet nesaņēma nekādas piezīmes vai sīkākus alternatīvus datus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (283) | Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, lai gan normālā vērtība tika koriģēta attiecībā uz neatmaksājamu eksporta pievienotās vērtības nodokli (“PVN”), Komisija nav pierādījusi, ka Turcijas ražotājiem ir jāmaksā PVN, ko var pilnībā atmaksāt, ja veic pārdošanu iekšzemes tirgū. Tāpēc šāda korekcija būtu nelikumīga. |
| --- | --- |

(283)

Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, lai gan normālā vērtība tika koriģēta attiecībā uz neatmaksājamu eksporta pievienotās vērtības nodokli (“PVN”), Komisija nav pierādījusi, ka Turcijas ražotājiem ir jāmaksā PVN, ko var pilnībā atmaksāt, ja veic pārdošanu iekšzemes tirgū. Tāpēc šāda korekcija būtu nelikumīga.

| (284) | Komisija veica korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, lai ņemtu vērā netiešo nodokļu starpību starp eksporta pārdevumiem no ĶTR uz Savienību un normālo vērtību gadījumos, kad tika izslēgti tādi netiešie nodokļi kā PVN. Komisijai nav jāpierāda, ka Turcijas ražotāji patiešām maksā PVN, ko pēc pārdošanas iekšzemes tirgū var pilnībā atmaksāt, kā to apgalvojis ražotājs eksportētājs, jo tas nav būtiski. Saliktajā normālajā vērtībā, kas tika noteikta, kā izklāstīts 260.–266. apsvērumā, nebija iekļauts PVN, jo normālo vērtības aprēķinam eksportētājvalstī tiek izmantotas neizkropļotas vērtības reprezentatīvajā valstī, neņemot vērā PVN režīmu. Faktiskā situācija attiecībā uz PVN režīmu pārdošanai iekšzemes tirgū un eksportam pilnībā aprobežojas ar ĶTR. Izmeklēšanā tika secināts, ka Ķīnas Tautas Republikā ražotājiem eksportētājiem eksportējot jāmaksā 17 % vai 16 % PVN nodoklis, bet 5 % vai 10 % tiek atmaksāti. |
| --- | --- |

(284)

Komisija veica korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, lai ņemtu vērā netiešo nodokļu starpību starp eksporta pārdevumiem no ĶTR uz Savienību un normālo vērtību gadījumos, kad tika izslēgti tādi netiešie nodokļi kā PVN. Komisijai nav jāpierāda, ka Turcijas ražotāji patiešām maksā PVN, ko pēc pārdošanas iekšzemes tirgū var pilnībā atmaksāt, kā to apgalvojis ražotājs eksportētājs, jo tas nav būtiski. Saliktajā normālajā vērtībā, kas tika noteikta, kā izklāstīts 260.–266. apsvērumā, nebija iekļauts PVN, jo normālo vērtības aprēķinam eksportētājvalstī tiek izmantotas neizkropļotas vērtības reprezentatīvajā valstī, neņemot vērā PVN režīmu. Faktiskā situācija attiecībā uz PVN režīmu pārdošanai iekšzemes tirgū un eksportam pilnībā aprobežojas ar ĶTR. Izmeklēšanā tika secināts, ka Ķīnas Tautas Republikā ražotājiem eksportētājiem eksportējot jāmaksā 17 % vai 16 % PVN nodoklis, bet 5 % vai 10 % tiek atmaksāti.

| (285) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz starpību netiešajos nodokļos – šajā gadījumā PVN, ko daļēji atmaksā attiecībā uz pārdošanu eksportam, – Komisija pienācīgi koriģēja normālo vērtību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(285)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz starpību netiešajos nodokļos – šajā gadījumā PVN, ko daļēji atmaksā attiecībā uz pārdošanu eksportam, – Komisija pienācīgi koriģēja normālo vērtību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

3.8.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (286) | Attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(286)

Attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (287) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, vidējā svērtā galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| CNBM grupa | 99,7  % |
| Yuntianhua grupa | 64,7  % |

(287)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, vidējā svērtā galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

CIF

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

CNBM grupa

CNBM

99,7  %

Yuntianhua grupa

Yuntianhua

64,7  %

| (288) | Kā skaidrots 43. apsvērumā, viena no izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, proti, CNBM grupa, nesadarbojās. Tādēļ nebija iespējams noteikt vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, dempinga starpība tika noteikta tādā pašā līmenī, kāds dempinga starpībai bija vienīgajai ražotāju eksportētāju grupai, kas sadarbojās un tika iekļauta izlasē (Yuntianhua grupai). |
| --- | --- |

(288)

Kā skaidrots 43. apsvērumā, viena no izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, proti, CNBM grupa, nesadarbojās. Tādēļ nebija iespējams noteikt vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, dempinga starpība tika noteikta tādā pašā līmenī, kāds dempinga starpībai bija vienīgajai ražotāju eksportētāju grupai, kas sadarbojās un tika iekļauta izlasē (Yuntianhua grupai).

CNBM

Yuntianhua

| (289) | Visiem pārējiem potenciālajiem ražotājiem eksportētājiem no ĶTR Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Ņemot vērā, ka ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts – Eurostat importa statistika liecina, ka tā aptver visu SŠA eksportu no ĶTR uz Savienību, – Komisija uzskatīja, ka atlikušās dempinga starpības noteikšanai reprezentatīva ir augstākā dempinga starpība starp izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām, proti, CNBM grupas dempinga starpība. |
| --- | --- |

(289)

Visiem pārējiem potenciālajiem ražotājiem eksportētājiem no ĶTR Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Ņemot vērā, ka ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts – Eurostat importa statistika liecina, ka tā aptver visu SŠA eksportu no ĶTR uz Savienību, – Komisija uzskatīja, ka atlikušās dempinga starpības noteikšanai reprezentatīva ir augstākā dempinga starpība starp izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām, proti, CNBM grupas dempinga starpība.

Eurostat

CNBM

| (290) | Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| CNBM grupa | 99,7  % |
| Yuntianhua grupa | 64,7  % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 64,7  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 99,7  % |

(290)

Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

CNBM grupa

CNBM

99,7  %

Yuntianhua grupa

Yuntianhua

64,7  %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

64,7  %

Visi pārējie uzņēmumi

99,7  %

ĒĢIPTE

3.9.   Ražotāji eksportētāji

Ražotāji eksportētāji

| (291) | Izmeklēšanā atklājās, ka Ēģiptē bija viena ražotāju eksportētāju grupa, kas izmeklēšanas periodā veica 100 % no eksporta. Tajā ietilpa divi saistīti ražotāji eksportētāji: Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E (“Jushi Egypt”) un Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E. (“Hengshi Egypt”). Abi uzņēmumi ietilpst CNBM grupā un sadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(291)

Izmeklēšanā atklājās, ka Ēģiptē bija viena ražotāju eksportētāju grupa, kas izmeklēšanas periodā veica 100 % no eksporta. Tajā ietilpa divi saistīti ražotāji eksportētāji: Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E (“Jushi Egypt”) un Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E. (“Hengshi Egypt”). Abi uzņēmumi ietilpst CNBM grupā un sadarbojās izmeklēšanā.

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E

Jushi Egypt

Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E.

Hengshi Egypt

CNBM

3.10.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (292) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz Ēģipti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu būtu jānosaka saliktā normālā vērtība, pamatojoties uz ražošanas izmaksām un pārdošanas apjomu, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības. Tas apgalvoja, ka pastāvējuši nozīmīgi kropļojumi minētās regulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē turpmāk minēto iemeslu dēļ: ražotāji eksportētāji atradās speciālā ekonomiskā zonā, kas izveidota, pamatojoties uz Ķīnas un Ēģiptes valdības noslēgto oficiālo līgumu, un ko pārvalda un kontrolē Ķīnas valdības aģentūra (China-Africa TEDA Investment Co. Ltd). Turklāt, kā norādījis sūdzības iesniedzējs, abi ražotāji eksportētāji Ēģiptē saņēmuši ievērojamas valdības subsīdijas, jo tie bija izveidoti minētajā speciālajā ekonomiskajā zonā. |
| --- | --- |

(292)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz Ēģipti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu būtu jānosaka saliktā normālā vērtība, pamatojoties uz ražošanas izmaksām un pārdošanas apjomu, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības. Tas apgalvoja, ka pastāvējuši nozīmīgi kropļojumi minētās regulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē turpmāk minēto iemeslu dēļ: ražotāji eksportētāji atradās speciālā ekonomiskā zonā, kas izveidota, pamatojoties uz Ķīnas un Ēģiptes valdības noslēgto oficiālo līgumu, un ko pārvalda un kontrolē Ķīnas valdības aģentūra (China-Africa TEDA Investment Co. Ltd). Turklāt, kā norādījis sūdzības iesniedzējs, abi ražotāji eksportētāji Ēģiptē saņēmuši ievērojamas valdības subsīdijas, jo tie bija izveidoti minētajā speciālajā ekonomiskajā zonā.

China-Africa TEDA Investment Co. Ltd

| (293) | Atbildot uz šo apgalvojumu, abi ražotāji eksportētāji norādīja, ka apgalvojumi par tirgus kropļojumiem Ēģiptē nav iesniegti saskaņā ar pamatregulas prasībām un, ja tie tiktu pieņemti, būtu pārkāptas ražotāju eksportētāju tiesības uz aizstāvību. Konkrētāk, ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka sūdzībā nav izteikti tādi apgalvojumi un sniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka Ēģiptes ekonomiku ietekmē nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta nozīmē. Bez tam ražotāji eksportētāji norādīja, ka apgalvojumi visādā ziņā ir nepietiekami, lai atbilstu nepieciešamajam pierādījumu standartam, kas pamatregulā noteikts nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas konstatēšanai. |
| --- | --- |

(293)

Atbildot uz šo apgalvojumu, abi ražotāji eksportētāji norādīja, ka apgalvojumi par tirgus kropļojumiem Ēģiptē nav iesniegti saskaņā ar pamatregulas prasībām un, ja tie tiktu pieņemti, būtu pārkāptas ražotāju eksportētāju tiesības uz aizstāvību. Konkrētāk, ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka sūdzībā nav izteikti tādi apgalvojumi un sniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka Ēģiptes ekonomiku ietekmē nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta nozīmē. Bez tam ražotāji eksportētāji norādīja, ka apgalvojumi visādā ziņā ir nepietiekami, lai atbilstu nepieciešamajam pierādījumu standartam, kas pamatregulā noteikts nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas konstatēšanai.

| (294) | Kā izriet no pamatregulas 2. panta 6.a punkta d) un e) apakšpunkta, pierādījumus par to, ka eksportētājvalstī pastāv nozīmīgi kropļojumi, iesniedz sūdzības iesniedzējs, iesniegdams sūdzību. Pēc tam Komisija izmeklēšanā var izvērtēt, vai iesniegtie pierādījumi patiešām ir pietiekami, lai pamatotu novērtējumu attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgiem kropļojumiem un izdarītu attiecīgus secinājumus. |
| --- | --- |

(294)

Kā izriet no pamatregulas 2. panta 6.a punkta d) un e) apakšpunkta, pierādījumus par to, ka eksportētājvalstī pastāv nozīmīgi kropļojumi, iesniedz sūdzības iesniedzējs, iesniegdams sūdzību. Pēc tam Komisija izmeklēšanā var izvērtēt, vai iesniegtie pierādījumi patiešām ir pietiekami, lai pamatotu novērtējumu attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgiem kropļojumiem un izdarītu attiecīgus secinājumus.

| (295) | Tomēr apgalvojums par to, ka Ēģiptē pastāv nozīmīgi kropļojumi, tika iesniegts tikai vairākus mēnešus pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, kad bija beidzies termiņš, kurā ieinteresētajām personām bija jāatbild uz anketas jautājumiem, un datu vākšana jau bija beigu posmā. |
| --- | --- |

(295)

Tomēr apgalvojums par to, ka Ēģiptē pastāv nozīmīgi kropļojumi, tika iesniegts tikai vairākus mēnešus pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, kad bija beidzies termiņš, kurā ieinteresētajām personām bija jāatbild uz anketas jautājumiem, un datu vākšana jau bija beigu posmā.

| (296) | Galu galā pieprasījums attiecībā uz Ēģipti piemērot saliktās normālās vērtības noteikšanas metodiku saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu tika noraidīts. |
| --- | --- |

(296)

Galu galā pieprasījums attiecībā uz Ēģipti piemērot saliktās normālās vērtības noteikšanas metodiku saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu tika noraidīts.

3.10.1.   Normālās vērtības aprēķins

Normālās vērtības aprēķins

| (297) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bijis reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms tiek uzskatīts par reprezentatīvu, ja izmeklēšanas periodā ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopējais apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. |
| --- | --- |

(297)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bijis reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms tiek uzskatīts par reprezentatīvu, ja izmeklēšanas periodā ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopējais apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību.

| (298) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka Jushi Egypt kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bijis reprezentatīvs. Otrs ražotājs eksportētājs, proti, Hengshi Egypt, iekšzemes tirgū pārdošanu neveica. |
| --- | --- |

(298)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka Jushi Egypt kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bijis reprezentatīvs. Otrs ražotājs eksportētājs, proti, Hengshi Egypt, iekšzemes tirgū pārdošanu neveica.

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

| (299) | Pēc tam Komisija attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kuram pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū kopumā bija reprezentatīvs (Jushi Egypt), noteica tos iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu veidus, kuri bija identiski vai ļoti līdzīgi eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojumu veidiem. |
| --- | --- |

(299)

Pēc tam Komisija attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kuram pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū kopumā bija reprezentatīvs (Jushi Egypt), noteica tos iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu veidus, kuri bija identiski vai ļoti līdzīgi eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojumu veidiem.

Jushi Egypt

| (300) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai šā ražotāja eksportētāja iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu ir reprezentatīvs. Ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja kopējais šā ražojuma veida pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem ir vismaz 5 % no identiska vai salīdzināma ražojuma veida kopējā eksportam uz Savienību veiktās pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(300)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai šā ražotāja eksportētāja iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu ir reprezentatīvs. Ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja kopējais šā ražojuma veida pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem ir vismaz 5 % no identiska vai salīdzināma ražojuma veida kopējā eksportam uz Savienību veiktās pārdošanas apjoma.

| (301) | Pēc tam, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, katram ražojuma veidam, ko Jushi Egypt izmeklēšanas periodā pārdevis neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū, Komisija noteica pārdošanas apjoma rentablo daļu, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(301)

Pēc tam, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, katram ražojuma veidam, ko Jushi Egypt izmeklēšanas periodā pārdevis neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū, Komisija noteica pārdošanas apjoma rentablo daļu, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

Jushi Egypt

| (302) | Normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz faktisko iekšzemes cenu katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:






  — | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma un |
| --- | --- | --- |

(302)

Normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz faktisko iekšzemes cenu katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:

—

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma un

| — | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

—

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (303) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā iekšzemes cena izmeklēšanas periodā, ja:






  — | konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma vai |
| --- | --- | --- |

(303)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā iekšzemes cena izmeklēšanas periodā, ja:

—

konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma vai

| — | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

—

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (304) | Attiecībā uz ražojumu veidiem, kuriem līdzīgais ražojums iekšzemes tirgū netika pārdots, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(304)

Attiecībā uz ražojumu veidiem, kuriem līdzīgais ražojums iekšzemes tirgū netika pārdots, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

| (305) | Saliktā normālā vērtība tika noteikta, pie līdzīgā ražojuma vidējām izgatavošanas izmaksām, kas izmeklēšanas periodā radušās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, pieskaitot:






  — | vidējās svērtās PVA izmaksas, kas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, izmeklēšanas periodā radušās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās, un |
| --- | --- | --- |

(305)

Saliktā normālā vērtība tika noteikta, pie līdzīgā ražojuma vidējām izgatavošanas izmaksām, kas izmeklēšanas periodā radušās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, pieskaitot:

—

vidējās svērtās PVA izmaksas, kas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, izmeklēšanas periodā radušās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās, un

| — | vidējo svērto peļņu, ko ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, guvuši izmeklēšanas periodā, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās. |
| --- | --- |

—

vidējo svērto peļņu, ko ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, guvuši izmeklēšanas periodā, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās.

| (306) | Komisija sākotnēji konstatēja, ka pieci no astoņiem Jushi Egypt eksportētajiem ražojuma veidiem ir identiski vai ļoti līdzīgi iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos pārdotajiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(306)

Komisija sākotnēji konstatēja, ka pieci no astoņiem Jushi Egypt eksportētajiem ražojuma veidiem ir identiski vai ļoti līdzīgi iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos pārdotajiem ražojuma veidiem.

Jushi Egypt

| (307) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Jushi Egypt apstrīdēja veidu, kādā Komisija, salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenu, bija ņēmusi vērā dažādus klientu veidus. Pēc papildu analīzes Komisija apstiprināja, ka nav konsekventas un izteiktas atšķirības pārdevēja funkcijās attiecībā uz dažādiem tirdzniecības līmeņiem Ēģiptes iekšzemes tirgū, kas pamatotu klientu veidu nošķiršanu. Rezultātā tā pieņēma uzņēmuma apgalvojumu un pārrēķināja tā starpības, nenošķirot klientu veidus. Tāpēc Komisija pārskatīja arī Hengshi Egypt salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(307)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Jushi Egypt apstrīdēja veidu, kādā Komisija, salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenu, bija ņēmusi vērā dažādus klientu veidus. Pēc papildu analīzes Komisija apstiprināja, ka nav konsekventas un izteiktas atšķirības pārdevēja funkcijās attiecībā uz dažādiem tirdzniecības līmeņiem Ēģiptes iekšzemes tirgū, kas pamatotu klientu veidu nošķiršanu. Rezultātā tā pieņēma uzņēmuma apgalvojumu un pārrēķināja tā starpības, nenošķirot klientu veidus. Tāpēc Komisija pārskatīja arī Hengshi Egypt salikto normālo vērtību.

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

| (308) | Jushi Egypt iekšzemes pārdošanas apjoma analīze par katru ražojuma veidu (ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu) apliecina arī, ka vairāk nekā 80 % no iekšzemes pārdošanas apjoma bijuši rentabli un ka vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi augstāka par ražošanas izmaksām. Šo ražojumu veidu normālā vērtība tādējādi tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība izmeklēšanas periodā. Konkrētajam ražojuma veidam, kas netika pārdots iekšzemes tirgū, tika noteikta saliktā normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, kā aprakstīts 305. apsvērumā. |
| --- | --- |

(308)

Jushi Egypt iekšzemes pārdošanas apjoma analīze par katru ražojuma veidu (ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu) apliecina arī, ka vairāk nekā 80 % no iekšzemes pārdošanas apjoma bijuši rentabli un ka vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi augstāka par ražošanas izmaksām. Šo ražojumu veidu normālā vērtība tādējādi tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība izmeklēšanas periodā. Konkrētajam ražojuma veidam, kas netika pārdots iekšzemes tirgū, tika noteikta saliktā normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, kā aprakstīts 305. apsvērumā.

Jushi Egypt

| (309) | Otrs ražotājs eksportētājs, proti, Hengshi Egypt, saražotos SŠA pārdeva vienīgi eksportam, tādējādi iekšzemes tirgū tam nebija pārdošanas apjoma. Tāpēc, tā kā iekšzemes tirgū netika pārdots līdzīgais ražojums, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu un 2. panta 6. punktu Komisija noteica salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(309)

Otrs ražotājs eksportētājs, proti, Hengshi Egypt, saražotos SŠA pārdeva vienīgi eksportam, tādējādi iekšzemes tirgū tam nebija pārdošanas apjoma. Tāpēc, tā kā iekšzemes tirgū netika pārdots līdzīgais ražojums, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu un 2. panta 6. punktu Komisija noteica salikto normālo vērtību.

Hengshi Egypt

| (310) | Izmeklēšanas periodā Hengshi Egypt pirka galveno SŠA ražošanā izmantoto izejvielu (SŠG) no Jushi Egypt un vēl viena cita saistītā piegādātāja. |
| --- | --- |

(310)

Izmeklēšanas periodā Hengshi Egypt pirka galveno SŠA ražošanā izmantoto izejvielu (SŠG) no Jushi Egypt un vēl viena cita saistītā piegādātāja.

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

| (311) | Šajā sakarībā ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, ņemot vērā Jushi Egypt gūto peļņu no SŠG pārdošanas uzņēmumam Hengshi Egypt, būtu jāuzskata, ka darījumi veikti par tirgus cenām. Ražotāji atsaucās arī uz pastāvošo judikatūru (94), kurā parasti izmanto izmeklējamā uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē ietvertos datus, bet šos datus pielāgo vai aizstāj tikai izņēmuma kārtā. Tie atsaucās arī uz to, ka nav kropļojošu valdības pasākumu, ka ražošanas izmaksas Hengshi Egypt grāmatvedības uzskaitē ir atspoguļotas pareizi un ka šī uzskaite būtu jāizmanto, lai noteiktu Hengshi Egypt ražošanas izmaksas un no tām izrietošo salikto normālo vērtību uzņēmumam Hengshi Egypt. |
| --- | --- |

(311)

Šajā sakarībā ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, ņemot vērā Jushi Egypt gūto peļņu no SŠG pārdošanas uzņēmumam Hengshi Egypt, būtu jāuzskata, ka darījumi veikti par tirgus cenām. Ražotāji atsaucās arī uz pastāvošo judikatūru (94), kurā parasti izmanto izmeklējamā uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē ietvertos datus, bet šos datus pielāgo vai aizstāj tikai izņēmuma kārtā. Tie atsaucās arī uz to, ka nav kropļojošu valdības pasākumu, ka ražošanas izmaksas Hengshi Egypt grāmatvedības uzskaitē ir atspoguļotas pareizi un ka šī uzskaite būtu jāizmanto, lai noteiktu Hengshi Egypt ražošanas izmaksas un no tām izrietošo salikto normālo vērtību uzņēmumam Hengshi Egypt.

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

94

Hengshi Egypt

Hengshi Egypt

Hengshi Egypt

| (312) | Pretēji ražotāju eksportētāju apgalvotajam, cenas, par kurām Hengshi Egypt pirka SŠG no Jushi Egypt, tika atzītas par nesaistītu pušu darījuma principam neatbilstošām, jo tās pastāvīgi bija bijušas ievērojami zemākas nekā cenas, ko uzņēmumam Jushi Egypt par to pašu ražojumu maksāja neatkarīgi klienti Ēģiptes iekšzemes tirgū. Tā kā šīs cenas būtiski atšķīrās, Komisija secināja, ka cenas, ko Hengshi Egypt maksāja Jushi Egypt, nevarēja uzskatīt par nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošām. Lai gan šīs cenas bija rentablas, tās neatspoguļoja tirgus cenas Ēģiptē, un, ja nebūtu korporatīvās saiknes, Hengshi Egypt par SŠG maksātu daudz augstāku cenu. Turklāt atsaukšanās uz to, ka izejvielu cenu noteikšanā nav kropļojošu valdības pasākumu, tika atzīta par nesvarīgu, jo šajā gadījumā izšķirīga ir nesaistītu pušu darījuma principa analīze. |
| --- | --- |

(312)

Pretēji ražotāju eksportētāju apgalvotajam, cenas, par kurām Hengshi Egypt pirka SŠG no Jushi Egypt, tika atzītas par nesaistītu pušu darījuma principam neatbilstošām, jo tās pastāvīgi bija bijušas ievērojami zemākas nekā cenas, ko uzņēmumam Jushi Egypt par to pašu ražojumu maksāja neatkarīgi klienti Ēģiptes iekšzemes tirgū. Tā kā šīs cenas būtiski atšķīrās, Komisija secināja, ka cenas, ko Hengshi Egypt maksāja Jushi Egypt, nevarēja uzskatīt par nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošām. Lai gan šīs cenas bija rentablas, tās neatspoguļoja tirgus cenas Ēģiptē, un, ja nebūtu korporatīvās saiknes, Hengshi Egypt par SŠG maksātu daudz augstāku cenu. Turklāt atsaukšanās uz to, ka izejvielu cenu noteikšanā nav kropļojošu valdības pasākumu, tika atzīta par nesvarīgu, jo šajā gadījumā izšķirīga ir nesaistītu pušu darījuma principa analīze.

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

| (313) | Atbildē uz galīgo izpausto informācijas Jushi/Hengshi Egypt atkārtoti apgalvoja, ka SŠG cenas, ko uzņēmumam Jushi Egypt maksāja Hengshi Egypt, atbilda nesaistītu pušu darījuma principam, to argumentējot tādējādi, ka pārdošana starp saistītajām personām devusi peļņas procentu, kas salīdzināms ar mērķa peļņu, kuru sūdzības iesniedzējs sūdzībā atzinis par pietiekamu, lai “ilgtermiņā ilgtspējīgi darbotos tirgū”. Komisija norādīja, ka mērķa peļņa ir peļņa, ko Savienības ražošanas nozare var pamatoti sasniegt Savienības tirgū, ja nav importa par dempinga cenām, un tāpēc tā nav piemērota atsauces vērtība, lai novērtētu, vai cena, par kuru vienojušās saistītās personas, atbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Šāda novērtējuma attiecīgie kritēriji ir cenu līmenis, ko Ēģiptē varētu sasniegt, ja saistības nebūtu. Izmeklēšanā atklājās, ka cenu (un peļņas) līmeņi Ēģiptes tirgū patiešām ir bijuši augstāki nekā starp šiem saistītajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(313)

Atbildē uz galīgo izpausto informācijas Jushi/Hengshi Egypt atkārtoti apgalvoja, ka SŠG cenas, ko uzņēmumam Jushi Egypt maksāja Hengshi Egypt, atbilda nesaistītu pušu darījuma principam, to argumentējot tādējādi, ka pārdošana starp saistītajām personām devusi peļņas procentu, kas salīdzināms ar mērķa peļņu, kuru sūdzības iesniedzējs sūdzībā atzinis par pietiekamu, lai “ilgtermiņā ilgtspējīgi darbotos tirgū”. Komisija norādīja, ka mērķa peļņa ir peļņa, ko Savienības ražošanas nozare var pamatoti sasniegt Savienības tirgū, ja nav importa par dempinga cenām, un tāpēc tā nav piemērota atsauces vērtība, lai novērtētu, vai cena, par kuru vienojušās saistītās personas, atbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Šāda novērtējuma attiecīgie kritēriji ir cenu līmenis, ko Ēģiptē varētu sasniegt, ja saistības nebūtu. Izmeklēšanā atklājās, ka cenu (un peļņas) līmeņi Ēģiptes tirgū patiešām ir bijuši augstāki nekā starp šiem saistītajiem uzņēmumiem.

Jushi/Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

ilgtermiņā ilgtspējīgi darbotos tirgū

| (314) | Ņemot vērā iepriekš minēto un 312. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tika noraidīts apgalvojums, ka gūtās peļņas dēļ cenas būtu atbildušas nesaistītu pušu darījuma principam. |
| --- | --- |

(314)

Ņemot vērā iepriekš minēto un 312. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tika noraidīts apgalvojums, ka gūtās peļņas dēļ cenas būtu atbildušas nesaistītu pušu darījuma principam.

| (315) | Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja arī, ka ar Komisijas metodiku, kas aprakstīta 309.–311. apsvērumā, tiek pārkāpts pamatregulas 2. panta 5. punkts, kas būtu jāinterpretē šauri, atsaucoties arī uz ES Tiesu un PTO judikatūru. Jushi/Hengshi Egypt uzskatīja, ka nevar neņemt vērā SŠG grīstu pirkšanas cenu starp Hengshi Egypt un Jushi Egypt tikai tāpēc vien, ka tā neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja, ka Komisijai turklāt ir jāpierāda, cik lielā mērā Hengshi Egypt uzskaite pienācīgi neatspoguļo izmaksas, kas saistītas ar SŠA ražošanu un pārdošanu. |
| --- | --- |

(315)

Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja arī, ka ar Komisijas metodiku, kas aprakstīta 309.–311. apsvērumā, tiek pārkāpts pamatregulas 2. panta 5. punkts, kas būtu jāinterpretē šauri, atsaucoties arī uz ES Tiesu un PTO judikatūru. Jushi/Hengshi Egypt uzskatīja, ka nevar neņemt vērā SŠG grīstu pirkšanas cenu starp Hengshi Egypt un Jushi Egypt tikai tāpēc vien, ka tā neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja, ka Komisijai turklāt ir jāpierāda, cik lielā mērā Hengshi Egypt uzskaite pienācīgi neatspoguļo izmaksas, kas saistītas ar SŠA ražošanu un pārdošanu.

Jushi/Hengshi Egypt

Jushi/Hengshi Egypt

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Jushi/Hengshi Egypt

Hengshi Egypt

| (316) | Komisija nepiekrīt šādai interpretācijai un uzskata, ka neviena no Jushi/Hengshi Egypt minētajām lietām nepadara nederīgus Komisijas konstatējumus šajā lietā. Faktiski PTO struktūras (95) ir konsekventi lēmušas, ka ražotāju eksportētāju uzskaiti var atzīt par tādu, kas pienācīgi neatspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ja, piemēram, ražotājs pieder pie uzņēmumu grupas (kā tas ir Jushi un Hengshi Egypt gadījumā) un ja darījumi ar izejresursiem, kas saistīti ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Līdz ar to šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(316)

Komisija nepiekrīt šādai interpretācijai un uzskata, ka neviena no Jushi/Hengshi Egypt minētajām lietām nepadara nederīgus Komisijas konstatējumus šajā lietā. Faktiski PTO struktūras (95) ir konsekventi lēmušas, ka ražotāju eksportētāju uzskaiti var atzīt par tādu, kas pienācīgi neatspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ja, piemēram, ražotājs pieder pie uzņēmumu grupas (kā tas ir Jushi un Hengshi Egypt gadījumā) un ja darījumi ar izejresursiem, kas saistīti ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Līdz ar to šis apgalvojums bija jānoraida.

Jushi/Hengshi Egypt

95

Jushi

Hengshi Egypt

| (317) | Jushi/Hengshi Egypt, atsaucoties uz judikatūru (96), apgalvoja arī, ka, novērtējot, vai SŠG pirkšanas cena ir atbildusi nesaistītu pušu darījuma principam, Komisija izmantojusi nepareizu metodiku. Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja, ka Komisija nav salīdzinājusi salīdzināmas cenas un ka Komisijai esot bijis jāņem vērā visi atbilstošie faktori saistībā ar attiecīgo pārdošanu, konkrētāk: i) piegādes noteikumi; ii) ievedmuitas nodokļi par izejvielām; iii) nesalīdzināmi daudzumi; iv) Jushi Egypt cenu noteikšanas politika saistītiem darījumiem. |
| --- | --- |

(317)

Jushi/Hengshi Egypt, atsaucoties uz judikatūru (96), apgalvoja arī, ka, novērtējot, vai SŠG pirkšanas cena ir atbildusi nesaistītu pušu darījuma principam, Komisija izmantojusi nepareizu metodiku. Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja, ka Komisija nav salīdzinājusi salīdzināmas cenas un ka Komisijai esot bijis jāņem vērā visi atbilstošie faktori saistībā ar attiecīgo pārdošanu, konkrētāk: i) piegādes noteikumi; ii) ievedmuitas nodokļi par izejvielām; iii) nesalīdzināmi daudzumi; iv) Jushi Egypt cenu noteikšanas politika saistītiem darījumiem.

Jushi/Hengshi Egypt

96

Jushi/Hengshi Egypt

Jushi Egypt

| (318) | Izskatījusi elementus lietas materiālos, Komisija pieņēma prasību veikt korekciju piegādes noteikumu atšķirību dēļ un attiecīgos gadījumos atņēma transporta izmaksas no SŠG pārdošanas cenas. Transporta izmaksas tika aplēstas, pamatojoties uz SŠA faktiskajām transporta izmaksām, ko Komisija bija pārbaudījusi. |
| --- | --- |

(318)

Izskatījusi elementus lietas materiālos, Komisija pieņēma prasību veikt korekciju piegādes noteikumu atšķirību dēļ un attiecīgos gadījumos atņēma transporta izmaksas no SŠG pārdošanas cenas. Transporta izmaksas tika aplēstas, pamatojoties uz SŠA faktiskajām transporta izmaksām, ko Komisija bija pārbaudījusi.

| (319) | Jushi/Hengshi Egypt pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas apgalvoja, ka papildus transporta izmaksām jāatņem kredīta izmaksas. Attiecībā uz pieprasīto kredīta izmaksu korekciju šādas pārdevējam radušās izmaksas faktiski ir neatņemams elements darījumos, ko veic atvērtā tirgū pēc nesaistītu pušu darījuma principa. Tāpēc Komisijai šāds apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(319)

Jushi/Hengshi Egypt pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas apgalvoja, ka papildus transporta izmaksām jāatņem kredīta izmaksas. Attiecībā uz pieprasīto kredīta izmaksu korekciju šādas pārdevējam radušās izmaksas faktiski ir neatņemams elements darījumos, ko veic atvērtā tirgū pēc nesaistītu pušu darījuma principa. Tāpēc Komisijai šāds apgalvojums bija jānoraida.

Jushi/Hengshi Egypt

| (320) | Attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem, neieņemot nostāju par to, vai šajā situācijā korekcija būtu pamatota, lietas materiālos nav pierādījumu tam, ka Jushi Egypt būtu maksājis šos nodokļus vai Ēģiptes iestādes būtu tos iekasējušas. Uzņēmuma sniegtajā informācijā nav pierādījumu par to, ka tas būtu samaksājis šos nodokļus, un faktiski ir norādīts, ka muitas nodoklis būtu “parasti piemērojams” un “ka Jushi Egypt [tas] būtu jāmaksā”. Attiecībā uz daudzumiem uzņēmumi nevarēja sniegt pierādījumus par vispārēji piemēroto atlaižu politiku, kas pamatotu to, ka cenu atšķirības starp saistītajām un nesaistītajām personām skaidrojamas ar atlaidēm daudzuma dēļ. Faktiski vienīgais uzņēmuma iesniegtais dokuments izskaidro, ka cena, ko uzņēmumam Jushi Egypt maksājis Hengshi Egypt, ir balstīta uz vidējo cenu, ko uzņēmumam Jushi Egypt maksāja nesaistīti klienti iepriekšējā gadā, atkarībā no grīstu veida palielinot to par noteiktu procentuālo daļu. Tomēr tirgus realitāte un ievērojamas cenu atšķirības attiecīgi Hengshi Egypt un nesaistītiem klientiem liecina, ka Jushi Egypt nav īstenojis iepriekš minēto cenu noteikšanas politiku. Tādējādi Jushi Egypt cenu noteikšanas politika neatspoguļoja faktisko cenu, ko maksājusi saistītā persona (Hengshi Egypt). Tāpēc apgalvojumi, ka SŠG pārdošanas cenas būtu jākoriģē, ņemot vērā šos elementus, tika noraidīti. |
| --- | --- |

(320)

Attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem, neieņemot nostāju par to, vai šajā situācijā korekcija būtu pamatota, lietas materiālos nav pierādījumu tam, ka Jushi Egypt būtu maksājis šos nodokļus vai Ēģiptes iestādes būtu tos iekasējušas. Uzņēmuma sniegtajā informācijā nav pierādījumu par to, ka tas būtu samaksājis šos nodokļus, un faktiski ir norādīts, ka muitas nodoklis būtu “parasti piemērojams” un “ka Jushi Egypt [tas] būtu jāmaksā”. Attiecībā uz daudzumiem uzņēmumi nevarēja sniegt pierādījumus par vispārēji piemēroto atlaižu politiku, kas pamatotu to, ka cenu atšķirības starp saistītajām un nesaistītajām personām skaidrojamas ar atlaidēm daudzuma dēļ. Faktiski vienīgais uzņēmuma iesniegtais dokuments izskaidro, ka cena, ko uzņēmumam Jushi Egypt maksājis Hengshi Egypt, ir balstīta uz vidējo cenu, ko uzņēmumam Jushi Egypt maksāja nesaistīti klienti iepriekšējā gadā, atkarībā no grīstu veida palielinot to par noteiktu procentuālo daļu. Tomēr tirgus realitāte un ievērojamas cenu atšķirības attiecīgi Hengshi Egypt un nesaistītiem klientiem liecina, ka Jushi Egypt nav īstenojis iepriekš minēto cenu noteikšanas politiku. Tādējādi Jushi Egypt cenu noteikšanas politika neatspoguļoja faktisko cenu, ko maksājusi saistītā persona (Hengshi Egypt). Tāpēc apgalvojumi, ka SŠG pārdošanas cenas būtu jākoriģē, ņemot vērā šos elementus, tika noraidīti.

Jushi Egypt

Jushi Egypt

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

| (321) | Tāpat Ēģiptes valdība pēc galīgās informācijas izpaušanas norādīja, ka, izvērtējot, vai eksportētāju uzskaite atbilst nesaistītu pušu darījuma principam, cena ir tikai viens no darījuma noteikumiem un ka galīgajā izpaustajā informācijā nav pierādījumu tam, ka Komisija būtu ņēmusi vērā šos citus attiecīgo darījumu noteikumus. Ēģiptes valdība apgalvoja arī, ka Komisija rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 2.2.1.1. panta pirmo teikumu, neņemdama vērā izmaksu datus, kas atbilda abām minētā panta noteikumā izklāstītajām prasībām, proti, “saskaņā ar vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem” un “pienācīgi atspoguļo izmaksas”. |
| --- | --- |

(321)

Tāpat Ēģiptes valdība pēc galīgās informācijas izpaušanas norādīja, ka, izvērtējot, vai eksportētāju uzskaite atbilst nesaistītu pušu darījuma principam, cena ir tikai viens no darījuma noteikumiem un ka galīgajā izpaustajā informācijā nav pierādījumu tam, ka Komisija būtu ņēmusi vērā šos citus attiecīgo darījumu noteikumus. Ēģiptes valdība apgalvoja arī, ka Komisija rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 2.2.1.1. panta pirmo teikumu, neņemdama vērā izmaksu datus, kas atbilda abām minētā panta noteikumā izklāstītajām prasībām, proti, “saskaņā ar vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem” un “pienācīgi atspoguļo izmaksas”.

| (322) | Kā minēts 318. un 319. apsvērumā, Komisija veica transporta izmaksu korekciju. Tomēr, pamatojoties uz šīs lietas faktiem, tā konstatēja, ka korekcija attiecībā uz citiem elementiem nav pamatota un tādēļ nav būtiska, lai novērtētu, vai cenas atbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Turklāt, kā izklāstīts 312. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka arī pēc pamatotām korekcijām cenas, par kurām Hengshi Egypt iegādājās SŠG no Jushi Egypt, bija pastāvīgi un ievērojami zemākas par cenām, ko uzņēmumam Jushi Egypt maksāja neatkarīgi klienti Ēģiptes iekšzemes tirgū par to pašu ražojumu. Tā kā šīs cenas būtiski atšķīrās, Komisija secināja, ka tās nevar uzskatīt par nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošām. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, kurā ir tāds pats formulējums kā PTO Antidempinga nolīguma 2.2.1.1. pantā, Komisija secināja, ka tās pienācīgi neatspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu. Tāpēc abi apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(322)

Kā minēts 318. un 319. apsvērumā, Komisija veica transporta izmaksu korekciju. Tomēr, pamatojoties uz šīs lietas faktiem, tā konstatēja, ka korekcija attiecībā uz citiem elementiem nav pamatota un tādēļ nav būtiska, lai novērtētu, vai cenas atbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Turklāt, kā izklāstīts 312. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka arī pēc pamatotām korekcijām cenas, par kurām Hengshi Egypt iegādājās SŠG no Jushi Egypt, bija pastāvīgi un ievērojami zemākas par cenām, ko uzņēmumam Jushi Egypt maksāja neatkarīgi klienti Ēģiptes iekšzemes tirgū par to pašu ražojumu. Tā kā šīs cenas būtiski atšķīrās, Komisija secināja, ka tās nevar uzskatīt par nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošām. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, kurā ir tāds pats formulējums kā PTO Antidempinga nolīguma 2.2.1.1. pantā, Komisija secināja, ka tās pienācīgi neatspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu. Tāpēc abi apgalvojumi tika noraidīti.

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Jushi Egypt

| (323) | Turklāt Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja, ka, ņemot vērā uzņēmuma iekšējos SŠG ražojuma kodus, salīdzinājuma rezultāts starp daudzumiem, kas pārdoti saistītiem un nesaistītiem klientiem iekšzemes tirgū, nebūtu reprezentatīvs. Tā vietā Jushi/Hengshi Egypt ierosināja salīdzinājumu balstīt uz RKN (ražojuma kontroles numura) struktūru, ko Komisija noteica citā antidempinga izmeklēšanā, kas attiecas uz Bahreinas un Ēģiptes izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem (97). Uzņēmumi apgalvoja, ka ar šādu pieeju tiktu iegūts reprezentatīvāks rezultāts. Tas apgalvoja arī, ka tad, ja RKN tiek uzskatīti par adekvātiem cenu salīdzināšanai dempinga un kaitējuma starpības aprēķinam, tie jāuzskata par piemērotiem, lai salīdzinātu SŠG cenas, ko uzņēmumam Jushi Egypt maksā Hengshi Egypt no vienas puses un nesaistīti klienti iekšzemes tirgū no otras puses. |
| --- | --- |

(323)

Turklāt Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja, ka, ņemot vērā uzņēmuma iekšējos SŠG ražojuma kodus, salīdzinājuma rezultāts starp daudzumiem, kas pārdoti saistītiem un nesaistītiem klientiem iekšzemes tirgū, nebūtu reprezentatīvs. Tā vietā Jushi/Hengshi Egypt ierosināja salīdzinājumu balstīt uz RKN (ražojuma kontroles numura) struktūru, ko Komisija noteica citā antidempinga izmeklēšanā, kas attiecas uz Bahreinas un Ēģiptes izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem (97). Uzņēmumi apgalvoja, ka ar šādu pieeju tiktu iegūts reprezentatīvāks rezultāts. Tas apgalvoja arī, ka tad, ja RKN tiek uzskatīti par adekvātiem cenu salīdzināšanai dempinga un kaitējuma starpības aprēķinam, tie jāuzskata par piemērotiem, lai salīdzinātu SŠG cenas, ko uzņēmumam Jushi Egypt maksā Hengshi Egypt no vienas puses un nesaistīti klienti iekšzemes tirgū no otras puses.

Jushi/Hengshi Egypt

Jushi/Hengshi Egypt

97

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

| (324) | Komisijas izmantotā pieeja ir ļāvusi salīdzināt pārdošanas apjomus uzņēmumam Hengshi Egypt un nesaistītām personām, pamatojoties uz precīzi saskaņotiem iekšējiem ražojuma kodiem, kas ļāva precīzi salīdzināt abu veidu klientiem pārdotos attiecīgos ražojuma veidus. Jushi/Hengshi Egypt nav pierādījis, kā salīdzinājums pēc PKN, kas izveidoti citam nolūkam, būtu labāks nekā tieši tā paša ražojuma cenu salīdzinājums. Komisija secināja, ka faktiski ar Jushi/Hengshi Egypt ierosināto alternatīvo pieeju tiktu iegūts neprecīzāks rezultāts, un noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(324)

Komisijas izmantotā pieeja ir ļāvusi salīdzināt pārdošanas apjomus uzņēmumam Hengshi Egypt un nesaistītām personām, pamatojoties uz precīzi saskaņotiem iekšējiem ražojuma kodiem, kas ļāva precīzi salīdzināt abu veidu klientiem pārdotos attiecīgos ražojuma veidus. Jushi/Hengshi Egypt nav pierādījis, kā salīdzinājums pēc PKN, kas izveidoti citam nolūkam, būtu labāks nekā tieši tā paša ražojuma cenu salīdzinājums. Komisija secināja, ka faktiski ar Jushi/Hengshi Egypt ierosināto alternatīvo pieeju tiktu iegūts neprecīzāks rezultāts, un noraidīja šo apgalvojumu.

Hengshi Egypt

Jushi/Hengshi Egypt

Jushi/Hengshi Egypt

| (325) | Tādējādi Komisija apstiprināja konstatējumu, ka uzņēmuma grāmatvedībā reģistrētās SŠG izmaksas pienācīgi neatspoguļo Hengshi Egypt izmaksas, kas saistītas ar SŠA ražošanu. Tāpēc, nosakot salikto normālo vērtību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu šīs izmaksas bija jākoriģē cenu līmenī, ko iekšzemes tirgū maksā nesaistīti klienti. |
| --- | --- |

(325)

Tādējādi Komisija apstiprināja konstatējumu, ka uzņēmuma grāmatvedībā reģistrētās SŠG izmaksas pienācīgi neatspoguļo Hengshi Egypt izmaksas, kas saistītas ar SŠA ražošanu. Tāpēc, nosakot salikto normālo vērtību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu šīs izmaksas bija jākoriģē cenu līmenī, ko iekšzemes tirgū maksā nesaistīti klienti.

Hengshi Egypt

| (326) | Kā minēts 548. apsvērumā, Komisija 2020. gada 10. februārī izpauda papildu galīgo informāciju un aicināja uzņēmumus sniegt piezīmes par šīs papildu informācijas saturu. Jushi/Hengshi Egypt2020. gada 13. februārī iesniedza piezīmes, kuras tomēr neattiecās uz papildu galīgās izpaustās informācijas saturu. Uzņēmumi toties atkārtoti apstrīdēja Komisijas metodiku, ko tā bija izmantojusi, aprēķinot normālo vērtību uzņēmumam Hengshi, jo īpaši atkārtojot apgalvojumus, kurus Komisija nebija pieņēmusi. |
| --- | --- |

(326)

Kā minēts 548. apsvērumā, Komisija 2020. gada 10. februārī izpauda papildu galīgo informāciju un aicināja uzņēmumus sniegt piezīmes par šīs papildu informācijas saturu. Jushi/Hengshi Egypt2020. gada 13. februārī iesniedza piezīmes, kuras tomēr neattiecās uz papildu galīgās izpaustās informācijas saturu. Uzņēmumi toties atkārtoti apstrīdēja Komisijas metodiku, ko tā bija izmantojusi, aprēķinot normālo vērtību uzņēmumam Hengshi, jo īpaši atkārtojot apgalvojumus, kurus Komisija nebija pieņēmusi.

Jushi/Hengshi Egypt

Hengshi

| (327) | Komisija uzsver, ka šī iesniegtā informācija, kurā ir atsauce uz informāciju, kas uzņēmumam sniegta vispārējā informācijas izpaušanas dokumentā, tika iesniegta pēc termiņa, kurš noteikts piezīmju sniegšanai par galīgo izpausto informāciju (t. i., pēc 2020. gada 9. janvāra). Katrā ziņā Komisija nolēma tos aplūkot šajā regulā. |
| --- | --- |

(327)

Komisija uzsver, ka šī iesniegtā informācija, kurā ir atsauce uz informāciju, kas uzņēmumam sniegta vispārējā informācijas izpaušanas dokumentā, tika iesniegta pēc termiņa, kurš noteikts piezīmju sniegšanai par galīgo izpausto informāciju (t. i., pēc 2020. gada 9. janvāra). Katrā ziņā Komisija nolēma tos aplūkot šajā regulā.

| (328) | Pirmkārt, Jushi/Hengshi apgalvoja, ka ir viens ekonomikas dalībnieks, jo to ražotie ražojumi nepārklājas un tie atrodas vienā un tajā pašā zonā. Otrkārt, tie apgalvoja, ka Komisija pārkāpj pamatregulas 2. panta 5. punktu, jo šis noteikums neļauj Komisijai veikt nesaistītu pušu darījuma principa pārbaudi. Tie atsaucās uz vairāku ekspertu grupu un Apelācijas institūcijas ziņojumiem, kas pamatojot šo apgalvojumu. Uzklausīšanā uzņēmumu pārstāvji paziņoja, ka peļņu nevar uzskatīt par izmaksām. Visbeidzot, tie atkārtoja savus apgalvojumus, ka, izmantojot SŠG tirgus cenu Ēģiptē (kas balstīta uz Jushi veiktu nesaistītu pārdošanu Ēģiptes tirgū), Komisija divkārši pieskaitījusi SŠG PVA izmaksas un peļņu. |
| --- | --- |

(328)

Pirmkārt, Jushi/Hengshi apgalvoja, ka ir viens ekonomikas dalībnieks, jo to ražotie ražojumi nepārklājas un tie atrodas vienā un tajā pašā zonā. Otrkārt, tie apgalvoja, ka Komisija pārkāpj pamatregulas 2. panta 5. punktu, jo šis noteikums neļauj Komisijai veikt nesaistītu pušu darījuma principa pārbaudi. Tie atsaucās uz vairāku ekspertu grupu un Apelācijas institūcijas ziņojumiem, kas pamatojot šo apgalvojumu. Uzklausīšanā uzņēmumu pārstāvji paziņoja, ka peļņu nevar uzskatīt par izmaksām. Visbeidzot, tie atkārtoja savus apgalvojumus, ka, izmantojot SŠG tirgus cenu Ēģiptē (kas balstīta uz Jushi veiktu nesaistītu pārdošanu Ēģiptes tirgū), Komisija divkārši pieskaitījusi SŠG PVA izmaksas un peļņu.

Jushi/Hengshi

Jushi

| (329) | Attiecībā uz pirmo apgalvojumu, Komisija uzņēmumus var uzskatīt par vienu ekonomikas dalībnieku tikai tad, ja informācija lietas materiālos liecina, ka tie darbojas kopā visos aspektos. Tā kā nav citu elementu, atrašanās vieta un ražošanas veidi neliecina par to, ka uzņēmumi darbotos kā viens ekonomikas dalībnieks. Tādējādi Komisija paliek pie uzskata, ka, lai gan Jushi un Hengshi ietilpst vienā un tajā pašā grupā, tomēr pierādījumi lietas materiālos liecina, ka abi tiesību subjekti darbojas neatkarīgi un tādēļ tos nevar uzskatīt par vienu ekonomikas dalībnieku. |
| --- | --- |

(329)

Attiecībā uz pirmo apgalvojumu, Komisija uzņēmumus var uzskatīt par vienu ekonomikas dalībnieku tikai tad, ja informācija lietas materiālos liecina, ka tie darbojas kopā visos aspektos. Tā kā nav citu elementu, atrašanās vieta un ražošanas veidi neliecina par to, ka uzņēmumi darbotos kā viens ekonomikas dalībnieks. Tādējādi Komisija paliek pie uzskata, ka, lai gan Jushi un Hengshi ietilpst vienā un tajā pašā grupā, tomēr pierādījumi lietas materiālos liecina, ka abi tiesību subjekti darbojas neatkarīgi un tādēļ tos nevar uzskatīt par vienu ekonomikas dalībnieku.

Jushi

Hengshi

| (330) | Attiecībā uz otro apgalvojumu, pamatregulas 2. panta 5. punktā noteikts, ka tad, ja izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu, nav pienācīgi atspoguļotas attiecīgās puses uzskaitē, tās jākoriģē. Komisija uzskata, ka transfertcenu var uzskatīt par tādu, kas neatspoguļo ar izmeklējamā ražojuma ražošanu saistītās izmaksas, ja tā neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Šo izpratni ir apstiprinājusi PTO Apelācijas institūcija (98). PTO judikatūra, ko Jushi/Hengshi savā iesniegtajā informācijā (99) aplūkojusi atrauti no konteksta, faktiski atbalsta Komisijas interpretāciju šajā lietā. Faktiski šajā kontekstā Apelācijas institūcija ir apstiprinājusi, ka uzskaiti, kas ir saderīga ar vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem, tomēr var atzīt par tādu, kas pienācīgi neatspoguļo ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas, ja, piemēram, eksportētājs vai ražotājs, uz kuru attiecas izmeklēšana, pieder pie uzņēmumu grupas, kurā dažu ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistīto izejresursu izmaksas ir sadalītas pa dažādām uzņēmumu uzskaitēm, vai ja darījumi ar šādiem izejresursiem neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Tieši tā tas ir šajā lietā. |
| --- | --- |

(330)

Attiecībā uz otro apgalvojumu, pamatregulas 2. panta 5. punktā noteikts, ka tad, ja izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu, nav pienācīgi atspoguļotas attiecīgās puses uzskaitē, tās jākoriģē. Komisija uzskata, ka transfertcenu var uzskatīt par tādu, kas neatspoguļo ar izmeklējamā ražojuma ražošanu saistītās izmaksas, ja tā neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Šo izpratni ir apstiprinājusi PTO Apelācijas institūcija (98). PTO judikatūra, ko Jushi/Hengshi savā iesniegtajā informācijā (99) aplūkojusi atrauti no konteksta, faktiski atbalsta Komisijas interpretāciju šajā lietā. Faktiski šajā kontekstā Apelācijas institūcija ir apstiprinājusi, ka uzskaiti, kas ir saderīga ar vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem, tomēr var atzīt par tādu, kas pienācīgi neatspoguļo ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas, ja, piemēram, eksportētājs vai ražotājs, uz kuru attiecas izmeklēšana, pieder pie uzņēmumu grupas, kurā dažu ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistīto izejresursu izmaksas ir sadalītas pa dažādām uzņēmumu uzskaitēm, vai ja darījumi ar šādiem izejresursiem neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Tieši tā tas ir šajā lietā.

98

Jushi/Hengshi

99

| (331) | Šie ražotāji eksportētāji, šķiet, ir arī pārpratuši pamatregulas 2. panta 5. punktā lietoto izmaksu jēdzienu. Tas ietver izmeklējamā ražojuma ražotāja (nevis izejresursu ražotāja) izmaksas. No pircēja viedokļa, pārdevēja peļņa ir izmaksas, kas ietvertas cenā, kura samaksāta par izejresursiem. Komisija ir pareizi novērtējusi, vai Hengshi uzskaite pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar SŠA ražošanu, un konstatējusi, ka SŠG pirkšanas transfertcenas ir ievērojami pazeminātas attiecībā uz šo pašu ražojuma veidu tirgus cenu Ēģiptē, proti, tās neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Rezultātā tā koriģēja SŠG izmaksas, pamatojoties uz cenām, ko uzņēmumam Jushi maksāja nesaistīti uzņēmumi Ēģiptes tirgū. |
| --- | --- |

(331)

Šie ražotāji eksportētāji, šķiet, ir arī pārpratuši pamatregulas 2. panta 5. punktā lietoto izmaksu jēdzienu. Tas ietver izmeklējamā ražojuma ražotāja (nevis izejresursu ražotāja) izmaksas. No pircēja viedokļa, pārdevēja peļņa ir izmaksas, kas ietvertas cenā, kura samaksāta par izejresursiem. Komisija ir pareizi novērtējusi, vai Hengshi uzskaite pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar SŠA ražošanu, un konstatējusi, ka SŠG pirkšanas transfertcenas ir ievērojami pazeminātas attiecībā uz šo pašu ražojuma veidu tirgus cenu Ēģiptē, proti, tās neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Rezultātā tā koriģēja SŠG izmaksas, pamatojoties uz cenām, ko uzņēmumam Jushi maksāja nesaistīti uzņēmumi Ēģiptes tirgū.

Hengshi

Jushi

| (332) | Visbeidzot, apgalvojums par divkāršo pieskaitīšanu ir pilnībā aplūkots šīs regulas 337.–345. apsvērumā. |
| --- | --- |

(332)

Visbeidzot, apgalvojums par divkāršo pieskaitīšanu ir pilnībā aplūkots šīs regulas 337.–345. apsvērumā.

| (333) | Attiecībā uz SŠG pirkšanu no otra saistītā piegādātāja tika konstatēts, ka šis piegādātājs nav pārdevis SŠG neatkarīgiem klientiem Ēģiptē. Tādēļ Komisija salīdzināja SŠG pirkšanas cenas no minētā piegādātāja ar Jushi Egypt cenām nesaistītām personām iekšzemes tirgū. Rezultātā Hengshi Egypt SŠG pirkšanas cenas no otra saistītā piegādātāja tika atzītas par atbilstīgām Ēģiptes iekšzemes atvērtajā tirgū dominējošajām cenām, tādēļ tika konstatēts, ka šī SŠG pirkšana notikusi atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam. |
| --- | --- |

(333)

Attiecībā uz SŠG pirkšanu no otra saistītā piegādātāja tika konstatēts, ka šis piegādātājs nav pārdevis SŠG neatkarīgiem klientiem Ēģiptē. Tādēļ Komisija salīdzināja SŠG pirkšanas cenas no minētā piegādātāja ar Jushi Egypt cenām nesaistītām personām iekšzemes tirgū. Rezultātā Hengshi Egypt SŠG pirkšanas cenas no otra saistītā piegādātāja tika atzītas par atbilstīgām Ēģiptes iekšzemes atvērtajā tirgū dominējošajām cenām, tādēļ tika konstatēts, ka šī SŠG pirkšana notikusi atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam.

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

| (334) | Attiecībā uz PVA izmaksu un peļņas summām – tā kā Hengshi Egypt neveica pārdošanu iekšzemes tirgū, PVA izmaksu un peļņas summu pamatā bija otra Ēģiptes ražotāja eksportētāja, proti, Jushi Egypt, līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās un sākotnēji tajā pašā tirdzniecības līmenī (t. i., tikai galalietotājiem). |
| --- | --- |

(334)

Attiecībā uz PVA izmaksu un peļņas summām – tā kā Hengshi Egypt neveica pārdošanu iekšzemes tirgū, PVA izmaksu un peļņas summu pamatā bija otra Ēģiptes ražotāja eksportētāja, proti, Jushi Egypt, līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās un sākotnēji tajā pašā tirdzniecības līmenī (t. i., tikai galalietotājiem).

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

| (335) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja, ka Komisijas pieeja izmantot uzņēmuma Jushi Egypt PVA izmaksas un peļņu no pārdošanas galalietotājiem tikai tam, lai aprēķinātu normālo vērtību uzņēmumam Hengshi Egypt, neatbilst pamatregulas 2. panta 6. punktam un nav pamatota ar faktiem. Kā minēts 306. apsvērumā, tik tiešām nebija pierādījumu, ka būtu konsekventas un izteiktas atšķirības pārdevēja funkcijās attiecībā uz dažādiem tirdzniecības līmeņiem Ēģiptes iekšzemes tirgū, kas pamatotu klientu veidu nošķiršanu. Rezultātā Jushi Egypt iekšzemes pārdošanas apjomi visos pārdošanas kanālos parastās tirdzniecības operācijās ir pamats to PVA izmaksu un peļņas noteikšanai, kuras izmantojamas, nosakot salikto normālo vērtību Hengshi Egypt. |
| --- | --- |

(335)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja, ka Komisijas pieeja izmantot uzņēmuma Jushi Egypt PVA izmaksas un peļņu no pārdošanas galalietotājiem tikai tam, lai aprēķinātu normālo vērtību uzņēmumam Hengshi Egypt, neatbilst pamatregulas 2. panta 6. punktam un nav pamatota ar faktiem. Kā minēts 306. apsvērumā, tik tiešām nebija pierādījumu, ka būtu konsekventas un izteiktas atšķirības pārdevēja funkcijās attiecībā uz dažādiem tirdzniecības līmeņiem Ēģiptes iekšzemes tirgū, kas pamatotu klientu veidu nošķiršanu. Rezultātā Jushi Egypt iekšzemes pārdošanas apjomi visos pārdošanas kanālos parastās tirdzniecības operācijās ir pamats to PVA izmaksu un peļņas noteikšanai, kuras izmantojamas, nosakot salikto normālo vērtību Hengshi Egypt.

Jushi/Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

| (336) | Hengshi Egypt apgalvoja, ka, nosakot normālo vērtību uzņēmumam Hengshi Egypt, būtu jāatņem peļņa, ko guvis Jushi Egypt, pārdodot SŠG. Apgalvojumu tas pamato ar to, ka i) uzņēmumi ir viens ekonomikas dalībnieks un ii) tad, ja, nosakot salikto normālo vērtību un aprēķinot ražošanas izmaksas, tiktu iekļauta Jushi Egypt gūtā peļņa, rastos divkāršas pieskaitīšanas situācija. |
| --- | --- |

(336)

Hengshi Egypt apgalvoja, ka, nosakot normālo vērtību uzņēmumam Hengshi Egypt, būtu jāatņem peļņa, ko guvis Jushi Egypt, pārdodot SŠG. Apgalvojumu tas pamato ar to, ka i) uzņēmumi ir viens ekonomikas dalībnieks un ii) tad, ja, nosakot salikto normālo vērtību un aprēķinot ražošanas izmaksas, tiktu iekļauta Jushi Egypt gūtā peļņa, rastos divkāršas pieskaitīšanas situācija.

Hengshi Egypt

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Jushi Egypt

| (337) | Komisija uzskata, ka abi Ēģiptes ražotāji eksportētāji nav viens ekonomikas dalībnieks (lai gan tie ir daļa no vienas un tās pašas korporatīvās grupas, proti, CNBM grupas), jo tie ir atsevišķi subjekti un nošķirtas juridiskās personas, to ražošanas un pārdošanas darbības ir neatkarīgas. |
| --- | --- |

(337)

Komisija uzskata, ka abi Ēģiptes ražotāji eksportētāji nav viens ekonomikas dalībnieks (lai gan tie ir daļa no vienas un tās pašas korporatīvās grupas, proti, CNBM grupas), jo tie ir atsevišķi subjekti un nošķirtas juridiskās personas, to ražošanas un pārdošanas darbības ir neatkarīgas.

CNBM

| (338) | Turklāt, nosakot normālo vērtību, Hengshi Egypt ražošanas izmaksas tika koriģētas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, lai atspoguļotu dominējošās tirgus cenas atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam (tādējādi faktiski neņemot vērā SŠG pārdošanu saistītu personu starpā). Turklāt saskaņā ar minētās regulas 2. panta 6. punktu saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantoto peļņas procentu aprēķina, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma (proti, SŠA, nevis SŠG) pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem parastās tirdzniecības operācijās. Šis peļņas procents arī atspoguļo peļņas līmeni, ko ražotājs parasti var gūt no SŠA pārdošanas Ēģiptes tirgū. Tāpēc iepriekšējā apsvērumā aprakstītais apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(338)

Turklāt, nosakot normālo vērtību, Hengshi Egypt ražošanas izmaksas tika koriģētas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, lai atspoguļotu dominējošās tirgus cenas atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam (tādējādi faktiski neņemot vērā SŠG pārdošanu saistītu personu starpā). Turklāt saskaņā ar minētās regulas 2. panta 6. punktu saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantoto peļņas procentu aprēķina, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma (proti, SŠA, nevis SŠG) pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem parastās tirdzniecības operācijās. Šis peļņas procents arī atspoguļo peļņas līmeni, ko ražotājs parasti var gūt no SŠA pārdošanas Ēģiptes tirgū. Tāpēc iepriekšējā apsvērumā aprakstītais apgalvojums tika noraidīts.

Hengshi Egypt

| (339) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Jushi/Hengshi Egypt atkārtoti apgalvoja, ka saliktā normālā vērtība uzņēmumam Hengshi Egypt ir mākslīgi paaugstināta, jo divkārši pieskaitītas PVA izmaksas un peļņa attiecībā uz Jushi Egypt SŠA pārdošanu. Uzņēmumi atsaucās uz divām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām, kurās Komisija vienā gadījumā atņēma PVA izmaksas attiecībā uz pusfabrikātu pārdošanu un otrā gadījumā atņēma PVA izmaksas attiecībā uz izejvielu piegādātāja veiktu pārdošanu (100), un apgalvoja, ka apstākļi minētajās lietās bijuši salīdzināmi ar apstākļiem šajā izmeklēšanā. Tāpēc uzņēmumi apgalvoja, ka Komisijai saskaņā ar šīm iepriekšējām lietām būtu jāatņem Jushi Egypt ar SŠA pārdošanu saistītās PVA izmaksas un peļņa no PVA un peļņas, kas izmantota, lai noteiktu salikto normālo vērtību uzņēmuma Hengshi Egypt SŠA. |
| --- | --- |

(339)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Jushi/Hengshi Egypt atkārtoti apgalvoja, ka saliktā normālā vērtība uzņēmumam Hengshi Egypt ir mākslīgi paaugstināta, jo divkārši pieskaitītas PVA izmaksas un peļņa attiecībā uz Jushi Egypt SŠA pārdošanu. Uzņēmumi atsaucās uz divām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām, kurās Komisija vienā gadījumā atņēma PVA izmaksas attiecībā uz pusfabrikātu pārdošanu un otrā gadījumā atņēma PVA izmaksas attiecībā uz izejvielu piegādātāja veiktu pārdošanu (100), un apgalvoja, ka apstākļi minētajās lietās bijuši salīdzināmi ar apstākļiem šajā izmeklēšanā. Tāpēc uzņēmumi apgalvoja, ka Komisijai saskaņā ar šīm iepriekšējām lietām būtu jāatņem Jushi Egypt ar SŠA pārdošanu saistītās PVA izmaksas un peļņa no PVA un peļņas, kas izmantota, lai noteiktu salikto normālo vērtību uzņēmuma Hengshi Egypt SŠA.

Jushi/Hengshi Egypt

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

100

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

| (340) | Tomēr apstākļi lietās, uz kurām atsaucās Jushi/Henshi Egypt, atšķiras no apstākļiem šajā izmeklēšanā. Vienā lietā problēma neradās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu nosakot salikto normālo vērtību, bet gan uz pilnīgu attiecīgā uzņēmuma izmaksu pamata nosakot, vai iekšzemes pārdošana notikusi parastās tirdzniecības operācijās. Minētajā lietā abi saistītie uzņēmumi pārdeva izmeklējamo ražojumu iekšzemes tirgū un tāpēc abu uzņēmumu PVA izmaksas bija saistītas ar izmeklējamā ražojuma pārdošanu, bet šajā izmeklēšanā tas tā nav. |
| --- | --- |

(340)

Tomēr apstākļi lietās, uz kurām atsaucās Jushi/Henshi Egypt, atšķiras no apstākļiem šajā izmeklēšanā. Vienā lietā problēma neradās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu nosakot salikto normālo vērtību, bet gan uz pilnīgu attiecīgā uzņēmuma izmaksu pamata nosakot, vai iekšzemes pārdošana notikusi parastās tirdzniecības operācijās. Minētajā lietā abi saistītie uzņēmumi pārdeva izmeklējamo ražojumu iekšzemes tirgū un tāpēc abu uzņēmumu PVA izmaksas bija saistītas ar izmeklējamā ražojuma pārdošanu, bet šajā izmeklēšanā tas tā nav.

Jushi/Henshi Egypt

| (341) | Šajā izmeklēšanā, lai noteiktu Henshi Egypt SŠA izgatavošanas izmaksas, izmantota SŠG cena brīvajā tirgū. Šajā cenā bija iekļautas PVA izmaksas un peļņa (no SŠG pārdošanas), un rezultātā tika iegūtas pilnīgas Hengshi Egypt SŠA izgatavošanas izmaksas. Tomēr tā neietvēra PVA un peļņu attiecībā uz Hengshi Egypt SŠA pārdošanu iekšzemes tirgū, jo uzņēmums iekšzemes tirgū SŠA nepārdeva. Lai noteiktu normālo vērtību, izgatavošanas izmaksām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu tika pieskaitīta samērīgas PVA izmaksas un peļņa. Šī samērīgā summa atspoguļoja SŠA iekšzemes pārdošanā Ēģiptes tirgū radušās PVA izmaksas un gūto peļņu. |
| --- | --- |

(341)

Šajā izmeklēšanā, lai noteiktu Henshi Egypt SŠA izgatavošanas izmaksas, izmantota SŠG cena brīvajā tirgū. Šajā cenā bija iekļautas PVA izmaksas un peļņa (no SŠG pārdošanas), un rezultātā tika iegūtas pilnīgas Hengshi Egypt SŠA izgatavošanas izmaksas. Tomēr tā neietvēra PVA un peļņu attiecībā uz Hengshi Egypt SŠA pārdošanu iekšzemes tirgū, jo uzņēmums iekšzemes tirgū SŠA nepārdeva. Lai noteiktu normālo vērtību, izgatavošanas izmaksām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu tika pieskaitīta samērīgas PVA izmaksas un peļņa. Šī samērīgā summa atspoguļoja SŠA iekšzemes pārdošanā Ēģiptes tirgū radušās PVA izmaksas un gūto peļņu.

Henshi Egypt

Hengshi Egypt

Hengshi Egypt

| (342) | Attiecībā uz otro izmeklēšanu, uz ko atsaucās Jushi/Hengshi Egypt, attiecīgo ražotāju eksportētāju prasība, proti, atņemt izejvielu piegādātāju PVA izmaksas no ražotāju eksportētāju ražošanas izmaksām, tika noraidīta, pamatojoties uz to, ka “cena, kas samaksāta, pērkot izejvielas, vienmēr ietver dažas PVA izmaksas, bet tās ir piegādātāja, nevis attiecīgā eksportētāja PVA izmaksas”. Tas pats attiecas uz šo lietu. |
| --- | --- |

(342)

Attiecībā uz otro izmeklēšanu, uz ko atsaucās Jushi/Hengshi Egypt, attiecīgo ražotāju eksportētāju prasība, proti, atņemt izejvielu piegādātāju PVA izmaksas no ražotāju eksportētāju ražošanas izmaksām, tika noraidīta, pamatojoties uz to, ka “cena, kas samaksāta, pērkot izejvielas, vienmēr ietver dažas PVA izmaksas, bet tās ir piegādātāja, nevis attiecīgā eksportētāja PVA izmaksas”. Tas pats attiecas uz šo lietu.

Jushi/Hengshi Egypt

| (343) | Ņemot vērā iepriekš minēto, nevar uzskatīt, ka šie precedenti pamatotu ražotāju eksportētāju apgalvojumu, ka šī lieta neatbilst iepriekšējām izmeklēšanām. |
| --- | --- |

(343)

Ņemot vērā iepriekš minēto, nevar uzskatīt, ka šie precedenti pamatotu ražotāju eksportētāju apgalvojumu, ka šī lieta neatbilst iepriekšējām izmeklēšanām.

| (344) | Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja arī, ka Jushi Egypt ir integrēts ražotājs, kas ražo SŠG turpmākai pārstrādei par SŠA un ka tāpēc tā veiktā SŠA pārdošana ietver arī PVA izmaksas un peļņu, kas saistītas ar SŠG ražošanu. Tāpēc Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja, ka, nosakot salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, attiecībā uz SŠA pārdošanu PVA izmaksas un peļņa, kas esot saistītas ar SŠG, būtu jāatņem no Jushi Egypt PVA izmaksām un peļņas, lai tās pieskaitītu pie SŠA izgatavošanas izmaksām. Pēc galīgās informācijas izpaušanas līdzīgu argumentu izvirzīja arī Ēģiptes valdība. |
| --- | --- |

(344)

Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja arī, ka Jushi Egypt ir integrēts ražotājs, kas ražo SŠG turpmākai pārstrādei par SŠA un ka tāpēc tā veiktā SŠA pārdošana ietver arī PVA izmaksas un peļņu, kas saistītas ar SŠG ražošanu. Tāpēc Jushi/Hengshi Egypt apgalvoja, ka, nosakot salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, attiecībā uz SŠA pārdošanu PVA izmaksas un peļņa, kas esot saistītas ar SŠG, būtu jāatņem no Jushi Egypt PVA izmaksām un peļņas, lai tās pieskaitītu pie SŠA izgatavošanas izmaksām. Pēc galīgās informācijas izpaušanas līdzīgu argumentu izvirzīja arī Ēģiptes valdība.

Jushi/Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Jushi/Hengshi Egypt

Jushi Egypt

| (345) | Komisija norādīja, ka jebkāda peļņas un PVA izmaksu pārdalīšana no SŠA pārdošanas uz SŠA pārdošanu būtu pilnībā spekulatīva, jo peļņa un PVA izmaksas rodas tā ražojuma pārdošanā, uz kuru minētās izmaksas un peļņa attiecas, un tās nevar saistīt ar augšupējiem izejresursiem, no kuriem tas izgatavots. Tādējādi PVA izmaksām un peļņai, ko uzņēmums attiecinājis uz SŠA pārdošanu, nevajadzētu ietvert izmaksas, kas saistītas ar citu ražojumu. Turklāt savā grāmatvedības uzskaitē Jushi Egypt pats ir skaidri nošķīris gūtos ieņēmumus un veiktos izdevumus, kas radušies katrā uzņēmuma darbības segmentā, proti, SŠA un citu ražojumu segmentā. Ja uzņēmumu apgalvojums būtu patiess, tad faktiski būtu jāapšauba, cik uzticama ir metodika, ko Jushi Egypt izmantojis, lai šīs izmeklēšanas vajadzībām attiecinātu izmaksas uz attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(345)

Komisija norādīja, ka jebkāda peļņas un PVA izmaksu pārdalīšana no SŠA pārdošanas uz SŠA pārdošanu būtu pilnībā spekulatīva, jo peļņa un PVA izmaksas rodas tā ražojuma pārdošanā, uz kuru minētās izmaksas un peļņa attiecas, un tās nevar saistīt ar augšupējiem izejresursiem, no kuriem tas izgatavots. Tādējādi PVA izmaksām un peļņai, ko uzņēmums attiecinājis uz SŠA pārdošanu, nevajadzētu ietvert izmaksas, kas saistītas ar citu ražojumu. Turklāt savā grāmatvedības uzskaitē Jushi Egypt pats ir skaidri nošķīris gūtos ieņēmumus un veiktos izdevumus, kas radušies katrā uzņēmuma darbības segmentā, proti, SŠA un citu ražojumu segmentā. Ja uzņēmumu apgalvojums būtu patiess, tad faktiski būtu jāapšauba, cik uzticama ir metodika, ko Jushi Egypt izmantojis, lai šīs izmeklēšanas vajadzībām attiecinātu izmaksas uz attiecīgo ražojumu.

Jushi Egypt

Jushi Egypt

| (346) | Tāpēc apgalvojums, ka Jushi Egypt PVA izmaksas un peļņa, kas saistītas ar SŠA, ietver arī PVA izmaksas un peļņu, kuras saistītas ar SŠG pārdošanu, un ka tādējādi, nosakot salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, SŠA PVA izmaksas un peļņa ir pieskaitītas divkārši, tika atzīts par faktu ziņā nepareizu un tādējādi tika noraidīts. |
| --- | --- |

(346)

Tāpēc apgalvojums, ka Jushi Egypt PVA izmaksas un peļņa, kas saistītas ar SŠA, ietver arī PVA izmaksas un peļņu, kuras saistītas ar SŠG pārdošanu, un ka tādējādi, nosakot salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, SŠA PVA izmaksas un peļņa ir pieskaitītas divkārši, tika atzīts par faktu ziņā nepareizu un tādējādi tika noraidīts.

Jushi Egypt

| (347) | Bez tam Ēģiptes valdība uzskatīja, ka veids, kā tika noteikta saliktā normālā vērtība uzņēmumam Hengshi Egypt, ir izraisījis to, ka grupai aprēķinātā dempinga starpība ir pārmērīgi liela. Ēģiptes valdība uzskatīja, ka Komisija nav atzinusi abus ražotājus par vienu ekonomikas dalībnieku un vienlaikus nav ņēmusi vērā SŠG cenas starp abiem subjektiem, pamatojoties uz to, ka tie ir savstarpēji saistīti. Šajā sakarā tā atsaucās uz iepriekšējo praksi, kad peļņa starp uzņēmumiem, kas veido vienu ekonomikas dalībnieku, tika atņemta. |
| --- | --- |

(347)

Bez tam Ēģiptes valdība uzskatīja, ka veids, kā tika noteikta saliktā normālā vērtība uzņēmumam Hengshi Egypt, ir izraisījis to, ka grupai aprēķinātā dempinga starpība ir pārmērīgi liela. Ēģiptes valdība uzskatīja, ka Komisija nav atzinusi abus ražotājus par vienu ekonomikas dalībnieku un vienlaikus nav ņēmusi vērā SŠG cenas starp abiem subjektiem, pamatojoties uz to, ka tie ir savstarpēji saistīti. Šajā sakarā tā atsaucās uz iepriekšējo praksi, kad peļņa starp uzņēmumiem, kas veido vienu ekonomikas dalībnieku, tika atņemta.

Hengshi Egypt

| (348) | Tomēr tas, ka Jushi Egypt un Hengshi Egypt pieder pie vienas un tās pašas uzņēmumu grupas un ir savstarpēji saistīti, neļauj tos atzīt par vienu ekonomikas dalībnieku. Kā skaidrots 329. apsvērumā, abi uzņēmumi bija atsevišķi subjekti un nošķirtas juridiskas personas ar neatkarīgām ražošanas un pārdošanas darbībām. Attiecīgie uzņēmumi nekad nav apstrīdējuši šos faktus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(348)

Tomēr tas, ka Jushi Egypt un Hengshi Egypt pieder pie vienas un tās pašas uzņēmumu grupas un ir savstarpēji saistīti, neļauj tos atzīt par vienu ekonomikas dalībnieku. Kā skaidrots 329. apsvērumā, abi uzņēmumi bija atsevišķi subjekti un nošķirtas juridiskas personas ar neatkarīgām ražošanas un pārdošanas darbībām. Attiecīgie uzņēmumi nekad nav apstrīdējuši šos faktus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

3.11.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (349) | Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, veica eksportu uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem ar tādu saistītu tirgotāju starpniecību, kuri bija vai nu ārpus Savienības, vai arī Savienībā. |
| --- | --- |

(349)

Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, veica eksportu uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem ar tādu saistītu tirgotāju starpniecību, kuri bija vai nu ārpus Savienības, vai arī Savienībā.

| (350) | Ja ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā vai ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā tirgotājs, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, kuru pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(350)

Ja ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā vai ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā tirgotājs, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, kuru pārdod eksportam uz Savienību.

| (351) | Ja ražotāji eksportētāji eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kuri darbojās kā importētāji, tad eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums tika pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā, atbilstoši pamatregulas 2. panta 9. punktam. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas saistībā ar visām izmaksām, kas bija radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp Savienībā esošu saistīto importētāju PVA izmaksām, un samērīgu peļņu. |
| --- | --- |

(351)

Ja ražotāji eksportētāji eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kuri darbojās kā importētāji, tad eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums tika pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā, atbilstoši pamatregulas 2. panta 9. punktam. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas saistībā ar visām izmaksām, kas bija radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp Savienībā esošu saistīto importētāju PVA izmaksām, un samērīgu peļņu.

| (352) | Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens nesaistīts tirgotājs. Tas izmeklēšanas periodā importēja tikai nelielus SŠA daudzumus, tāpēc tā peļņas procents netika uzskatīta par reprezentatīvu. Citas informācijas nebija, tāpēc neatkarīga SŠA nozares tirgotāja peļņas procents tika lēsts 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(352)

Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens nesaistīts tirgotājs. Tas izmeklēšanas periodā importēja tikai nelielus SŠA daudzumus, tāpēc tā peļņas procents netika uzskatīta par reprezentatīvu. Citas informācijas nebija, tāpēc neatkarīga SŠA nozares tirgotāja peļņas procents tika lēsts 5 % apmērā.

3.12.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (353) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, EXW līmenī. |
| --- | --- |

(353)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, EXW līmenī.

EXW

| (354) | Ja tas bija nepieciešams taisnīgam salīdzinājumam, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Šajā lietā korekcijas tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, kredīta izmaksām un banku maksām. |
| --- | --- |

(354)

Ja tas bija nepieciešams taisnīgam salīdzinājumam, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Šajā lietā korekcijas tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, kredīta izmaksām un banku maksām.

| (355) | Turklāt izmeklēšanas periodā abi ražotāji, kas sadarbojās, eksportēja SŠA uz Savienību ar tādu saistītu tirgotāju starpniecību, kuri atradās ārpus Savienības, t. i., Honkongā. Honkongas tirgotāji meklēja klientus un dibināja kontaktus ar tiem. Tie bija arī atbildīgi par pārdošanas procesu un par saviem pakalpojumiem saņēma komisijas maksu. Tādēļ Komisija konstatēja, ka šo tirgotāju funkcijas ir līdzīgas aģenta funkcijām. Attiecīgi arī ar šo saistīto tirdzniecības uzņēmumu starpniecību veiktajai tirdzniecībai tika piemērota korekciju saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Korekciju veidoja minēto tirdzniecības uzņēmumu PVA izmaksu atskaitījums un 5 % peļņa. Šāds peļņas procents tika uzskatīts par samērīgu, jo nebija citas informācijas. |
| --- | --- |

(355)

Turklāt izmeklēšanas periodā abi ražotāji, kas sadarbojās, eksportēja SŠA uz Savienību ar tādu saistītu tirgotāju starpniecību, kuri atradās ārpus Savienības, t. i., Honkongā. Honkongas tirgotāji meklēja klientus un dibināja kontaktus ar tiem. Tie bija arī atbildīgi par pārdošanas procesu un par saviem pakalpojumiem saņēma komisijas maksu. Tādēļ Komisija konstatēja, ka šo tirgotāju funkcijas ir līdzīgas aģenta funkcijām. Attiecīgi arī ar šo saistīto tirdzniecības uzņēmumu starpniecību veiktajai tirdzniecībai tika piemērota korekciju saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Korekciju veidoja minēto tirdzniecības uzņēmumu PVA izmaksu atskaitījums un 5 % peļņa. Šāds peļņas procents tika uzskatīts par samērīgu, jo nebija citas informācijas.

3.13.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (356) | Lai noteiktu dempinga starpību attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu EXW līmenī. |
| --- | --- |

(356)

Lai noteiktu dempinga starpību attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu EXW līmenī.

EXW

| (357) | Tā kā abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bija saistīti, tika noteikta vienota dempinga starpība, pamatojoties uz to individuālo dempinga starpību vidējo svērto rādītāju. |
| --- | --- |

(357)

Tā kā abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bija saistīti, tika noteikta vienota dempinga starpība, pamatojoties uz to individuālo dempinga starpību vidējo svērto rādītāju.

| (358) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ēģiptes valdība apstrīdēja veidu, kā Komisija aprēķināja dempinga starpību CNBM grupai. Ēģiptes valdība apgalvoja, ka saskaņā ar PTO Antidempinga nolīguma 6.10. pantu individuālas starpības būtu jāaprēķina katram atsevišķam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās izmeklēšanā. Šajā ziņā par normālas vērtības pamatu visai CNBM grupai un Hengshi Egypt un par Jushi Egypt vidējās svērtās eksporta cenas pamatu būtu vajadzējis izmantot Jushi Egypt faktiskās iekšzemes pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(358)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ēģiptes valdība apstrīdēja veidu, kā Komisija aprēķināja dempinga starpību CNBM grupai. Ēģiptes valdība apgalvoja, ka saskaņā ar PTO Antidempinga nolīguma 6.10. pantu individuālas starpības būtu jāaprēķina katram atsevišķam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās izmeklēšanā. Šajā ziņā par normālas vērtības pamatu visai CNBM grupai un Hengshi Egypt un par Jushi Egypt vidējās svērtās eksporta cenas pamatu būtu vajadzējis izmantot Jushi Egypt faktiskās iekšzemes pārdošanas cenas.

CNBM

CNBM

Hengshi Egypt

Jushi Egypt

Jushi Egypt

| (359) | Kā minēts 34. apsvērumā, pamatregulas 9. panta 5. punkts ļauj Komisijai noteikt vienu individuālu antidempinga maksājumu, ja starp ražotājiem eksportētājiem pastāv korporatīva saistība. Šajā izmeklēšanā tika konstatēts fakts, ka Jushi Egypt un Hengshi Egypt ir saistīti uzņēmumi, un tas netika apstrīdēts. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu CNBM grupai aprēķināja vienu individuālo dempinga starpību. Attiecīgo uzņēmumu individuālās dempinga starpības ir pamats, lai grupai aprēķinātu vienu starpību. Šajā sakarā saskaņā ar pamatregulas 2. un 3. pantu normālā vērtība un eksporta cena jānosaka katram uzņēmumam atsevišķi. Pamatregulas 2. pantā ir aprakstīta normālās vērtības noteikšanas metodika gadījumā, ja pārdošanas cenas iekšzemes tirgū nav reprezentatīvas, un tā neparedz noteikt normālo vērtību, balstoties vienīgi uz cita uzņēmuma pārdošanas cenām iekšzemes tirgū. Līdzīgi arī pamatregulas 3. pants neļauj aprēķināt dempinga starpību, pamatojoties uz divu vai vairāk uzņēmumu vidējām svērtajām eksporta cenām. Tāpēc apgalvojums par šo jautājumu tika noraidīts. |
| --- | --- |

(359)

Kā minēts 34. apsvērumā, pamatregulas 9. panta 5. punkts ļauj Komisijai noteikt vienu individuālu antidempinga maksājumu, ja starp ražotājiem eksportētājiem pastāv korporatīva saistība. Šajā izmeklēšanā tika konstatēts fakts, ka Jushi Egypt un Hengshi Egypt ir saistīti uzņēmumi, un tas netika apstrīdēts. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu CNBM grupai aprēķināja vienu individuālo dempinga starpību. Attiecīgo uzņēmumu individuālās dempinga starpības ir pamats, lai grupai aprēķinātu vienu starpību. Šajā sakarā saskaņā ar pamatregulas 2. un 3. pantu normālā vērtība un eksporta cena jānosaka katram uzņēmumam atsevišķi. Pamatregulas 2. pantā ir aprakstīta normālās vērtības noteikšanas metodika gadījumā, ja pārdošanas cenas iekšzemes tirgū nav reprezentatīvas, un tā neparedz noteikt normālo vērtību, balstoties vienīgi uz cita uzņēmuma pārdošanas cenām iekšzemes tirgū. Līdzīgi arī pamatregulas 3. pants neļauj aprēķināt dempinga starpību, pamatojoties uz divu vai vairāk uzņēmumu vidējām svērtajām eksporta cenām. Tāpēc apgalvojums par šo jautājumu tika noraidīts.

Jushi Egypt

Hengshi Egypt

CNBM

| (360) | Pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas Ēģiptes valdība norādīja, ka Komisija nav aplūkojusi lielāko daļu piezīmju un argumentu, ko pēc galīgās informācijas izpaušanas snieguši Hengshi/Jushi Egypt, un apgalvoja, ka tie būtu jāizskata. Komisija norādīja, ka visas piezīmes, ko pēc galīgās informācijas izpaušanas un papildu galīgās informācijas izpaušanas snieguši Hengshi/Jushi Egypt, ir pilnībā aplūkotas šīs regulas iepriekšējos apsvērumos. Kā minēts arī 548. apsvērumā, papildu galīgās informācijas izpaušana aprobežojās ar faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika izdarīti galīgie konstatējumi, kas bija citādi nekā galīgajā izpaustajā informācijā. |
| --- | --- |

(360)

Pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas Ēģiptes valdība norādīja, ka Komisija nav aplūkojusi lielāko daļu piezīmju un argumentu, ko pēc galīgās informācijas izpaušanas snieguši Hengshi/Jushi Egypt, un apgalvoja, ka tie būtu jāizskata. Komisija norādīja, ka visas piezīmes, ko pēc galīgās informācijas izpaušanas un papildu galīgās informācijas izpaušanas snieguši Hengshi/Jushi Egypt, ir pilnībā aplūkotas šīs regulas iepriekšējos apsvērumos. Kā minēts arī 548. apsvērumā, papildu galīgās informācijas izpaušana aprobežojās ar faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika izdarīti galīgie konstatējumi, kas bija citādi nekā galīgajā izpaustajā informācijā.

Hengshi/Jushi Egypt

Hengshi/Jushi Egypt

| (361) | Šajā lietā sadarbības līmenis ir augsts, jo, spriežot pēc Eurostat reģistrētās importa statistikas, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās izmeklēšanā, izmeklēšanas periodā būtībā veica visu attiecīgā ražojuma importu Savienībā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt individuālās dempinga starpības līmenī, kura bija noteikta uzņēmumiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(361)

Šajā lietā sadarbības līmenis ir augsts, jo, spriežot pēc Eurostat reģistrētās importa statistikas, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās izmeklēšanā, izmeklēšanas periodā būtībā veica visu attiecīgā ražojuma importu Savienībā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt individuālās dempinga starpības līmenī, kura bija noteikta uzņēmumiem, kas sadarbojās.

Eurostat

| (362) | Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| CNBM grupa | 20,0  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 20,0  % |

(362)

Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

CNBM grupa

CNBM

20,0  %

Visi pārējie uzņēmumi

20,0  %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

| (363) | Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā ražoja 16 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(363)

Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā ražoja 16 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (364) | Kopējais aplēstais Savienības SŠA ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija gandrīz 115 000 tonnu. Komisija šo skaitlisko rādītāju noteica, pamatojoties uz pārbaudīto sūdzības iesniedzēja atbildi uz anketas jautājumiem, kuru salīdzināja un vajadzības gadījumā atjaunināja ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts 12. apsvērumā, izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kuri pārstāv vairāk nekā 40 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(364)

Kopējais aplēstais Savienības SŠA ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija gandrīz 115 000 tonnu. Komisija šo skaitlisko rādītāju noteica, pamatojoties uz pārbaudīto sūdzības iesniedzēja atbildi uz anketas jautājumiem, kuru salīdzināja un vajadzības gadījumā atjaunināja ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts 12. apsvērumā, izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kuri pārstāv vairāk nekā 40 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (365) | Lai noteiktu Savienības patēriņa un importa apjomu, Komisija izmantoja koriģētus Eurostat datus saskaņā ar sūdzības iesniedzēja ierosināto un neapstrīdēto metodiku. Pamatojoties uz TARIC datiem, no izmantotās importa statistikas tika izslēgta neliela daļa izejresursu. Komisija pārbaudīja un apstiprināja sūdzības iesniedzēja aplēses par attiecīgā ražojuma īpatsvaru importētajā apjomā ar KN kodiem (101), kas bija minēti paziņojumā par procedūras sākšanu (102), pamatojoties uz informāciju, kura bija saņemta no ĶTR un Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(365)

Lai noteiktu Savienības patēriņa un importa apjomu, Komisija izmantoja koriģētus Eurostat datus saskaņā ar sūdzības iesniedzēja ierosināto un neapstrīdēto metodiku. Pamatojoties uz TARIC datiem, no izmantotās importa statistikas tika izslēgta neliela daļa izejresursu. Komisija pārbaudīja un apstiprināja sūdzības iesniedzēja aplēses par attiecīgā ražojuma īpatsvaru importētajā apjomā ar KN kodiem (101), kas bija minēti paziņojumā par procedūras sākšanu (102), pamatojoties uz informāciju, kura bija saņemta no ĶTR un Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.

Eurostat

TARIC

101

102

| (366) | Pamatojoties uz tiešajām zināšanām par uzņēmumiem, kas ražo SŠA citās trešās valstīs un importē tos Savienībā, izmeklēšanā tika noteikti apjoms un vērtība importam no citām trešām valstīm. Par visām trešām valstīm attiecībā uz sūdzībā minētajiem skaitliskajiem rādītājiem sūdzības iesniedzējs sniedza atjauninātu tirgus informāciju par izmeklēšanas periodu. |
| --- | --- |

(366)

Pamatojoties uz tiešajām zināšanām par uzņēmumiem, kas ražo SŠA citās trešās valstīs un importē tos Savienībā, izmeklēšanā tika noteikti apjoms un vērtība importam no citām trešām valstīm. Par visām trešām valstīm attiecībā uz sūdzībā minētajiem skaitliskajiem rādītājiem sūdzības iesniedzējs sniedza atjauninātu tirgus informāciju par izmeklēšanas periodu.

| (367) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, kam pieskaitīts imports no visām trešām valstīm, kā tas bija reģistrēts Eurostat datubāzē Comext, un kas koriģēts, kā aprakstīts 365. un 366. apsvērumā. |
| --- | --- |

(367)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, kam pieskaitīts imports no visām trešām valstīm, kā tas bija reģistrēts Eurostat datubāzē Comext, un kas koriģēts, kā aprakstīts 365. un 366. apsvērumā.

Eurostat

Comext

| (368) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Patēriņš Savienībā (tonnās) | 2015 | 2016 | 2017 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 153 287 | 175 827 | 181 464 | 168 270 |
| Indekss | 100 | 115 | 118 | 110 |
| Avots: | Comext, sūdzība. |

(368)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Patēriņš Savienībā (tonnās)

Patēriņš Savienībā (tonnās)

2015

2016

2017

Izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

153 287

175 827

181 464

168 270

Indekss

Indekss

100

100

115

115

118

118

110

110

Avots:

Avots:

Comext, sūdzība.

Comext

| (369) | Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās no aptuveni 153 000 tonnām 2015. gadā līdz aptuveni 168 000 tonnām izmeklēšanas periodā, proti, par 9,8 %. |
| --- | --- |

(369)

Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās no aptuveni 153 000 tonnām 2015. gadā līdz aptuveni 168 000 tonnām izmeklēšanas periodā, proti, par 9,8 %.

| (370) | Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Jushi/Hengshi China un CCCLA pieprasīja izpaust papildu informāciju, kurā precizētu pamatā esošos importa un patēriņa datus un detalizēto metodiku, kas izmantota to noteikšanai. Tie apgalvoja, ka tas ir nepieciešams tāpēc, ka sūdzībā izmantotie skaitliskie rādītāji atšķiras no izpaustajiem skaitliskajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

(370)

Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Jushi/Hengshi China un CCCLA pieprasīja izpaust papildu informāciju, kurā precizētu pamatā esošos importa un patēriņa datus un detalizēto metodiku, kas izmantota to noteikšanai. Tie apgalvoja, ka tas ir nepieciešams tāpēc, ka sūdzībā izmantotie skaitliskie rādītāji atšķiras no izpaustajiem skaitliskajiem rādītājiem.

Jushi/Hengshi China

CCCLA

| (371) | Apgalvojums, ka attiecīgie skaitliskie rādītāji netika izpausti, ir aplams. Dati, kas tika izmantoti, lai noteiktu SŠA patēriņu Savienībā, tika izpausti visām ieinteresētajām personām 2019. gada 19. decembrī izpaustajā galīgajā informācijā. Atšķirības no skaitliskajiem rādītājiem, kas izmantoti sūdzībā, skaidrojamas nevis ar metodikas maiņu, bet, no vienas puses, ar to, ka sūdzībā un izmeklēšanā, kā jau ir skaidrots iepriekš, aplūkoti atšķirīgi periodi, un, no otras puses, ar to, ka izmeklēšanā tika savākti detalizētāki dati. Sūdzības iesniedzējam, lai izslēgtu importu ar attiecīgajiem KN kodiem, kas neattiecās uz SŠA, bija jāpaļaujas uz tirgus informāciju, savukārt Komisijai ir piekļuve TARIC līmeņa importa datiem. Kā minēts 365. apsvērumā, Komisija izmantoja šos datus, lai izslēgtu ražojumus, kas tika importēti ar TARIC kodiem, kuri attiecas uz citiem ražojumiem. Papildus tam, ka atšķīrās periodi, Komisijai bija pieejami izlasē iekļauto Eiropas ražotāju faktiskie dati, pēc kuru pārbaudes dažos gadījumos paziņotie skaitliskie rādītāji tika pārskatīti. |
| --- | --- |

(371)

Apgalvojums, ka attiecīgie skaitliskie rādītāji netika izpausti, ir aplams. Dati, kas tika izmantoti, lai noteiktu SŠA patēriņu Savienībā, tika izpausti visām ieinteresētajām personām 2019. gada 19. decembrī izpaustajā galīgajā informācijā. Atšķirības no skaitliskajiem rādītājiem, kas izmantoti sūdzībā, skaidrojamas nevis ar metodikas maiņu, bet, no vienas puses, ar to, ka sūdzībā un izmeklēšanā, kā jau ir skaidrots iepriekš, aplūkoti atšķirīgi periodi, un, no otras puses, ar to, ka izmeklēšanā tika savākti detalizētāki dati. Sūdzības iesniedzējam, lai izslēgtu importu ar attiecīgajiem KN kodiem, kas neattiecās uz SŠA, bija jāpaļaujas uz tirgus informāciju, savukārt Komisijai ir piekļuve TARIC līmeņa importa datiem. Kā minēts 365. apsvērumā, Komisija izmantoja šos datus, lai izslēgtu ražojumus, kas tika importēti ar TARIC kodiem, kuri attiecas uz citiem ražojumiem. Papildus tam, ka atšķīrās periodi, Komisijai bija pieejami izlasē iekļauto Eiropas ražotāju faktiskie dati, pēc kuru pārbaudes dažos gadījumos paziņotie skaitliskie rādītāji tika pārskatīti.

TARIC

TARIC

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

Imports no attiecīgajām valstīm

4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes novērtējums kopumā

Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes novērtējums kopumā

| (372) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes SŠA imports būtu jāvērtē kopumā. |
| --- | --- |

(372)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes SŠA imports būtu jāvērtē kopumā.

| (373) | Minētais noteikums paredz, ka importa no vairākām valstīm ietekme jāvērtē kopumā tikai tad, ja konstatē, ka:






  — | dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto de minimis apjomu, un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs, un |
| --- | --- | --- |

(373)

Minētais noteikums paredz, ka importa no vairākām valstīm ietekme jāvērtē kopumā tikai tad, ja konstatē, ka:

—

dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto de minimis apjomu, un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs, un

de minimis

| — | importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un importēto ražojumu un līdzīgu Savienības ražojumu konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

—

importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un importēto ražojumu un līdzīgu Savienības ražojumu konkurences apstākļus.

| (374) | Dempinga starpības, kas noteiktas attiecībā uz importu no ĶTR un Ēģiptes, ir lielākas nekā pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktais de minimis slieksnis. Importa apjoms nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Patiešām, tirgus daļas izmeklēšanas periodā bija 22,3 % (37 558 tonnas) ĶTR importam un 9,1 % (15 334 tonnas) Ēģiptes importam. |
| --- | --- |

(374)

Dempinga starpības, kas noteiktas attiecībā uz importu no ĶTR un Ēģiptes, ir lielākas nekā pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktais de minimis slieksnis. Importa apjoms nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Patiešām, tirgus daļas izmeklēšanas periodā bija 22,3 % (37 558 tonnas) ĶTR importam un 9,1 % (15 334 tonnas) Ēģiptes importam.

de minimis

| (375) | ĶTR un Ēģiptes importa par dempinga cenām, kā arī šā importa un līdzīgā ražojuma Savienībā konkurences apstākļi bija līdzīgi. Konkrētāk, importētie ražojumi konkurēja savstarpēji un ar Savienībā ražoto SŠA, jo tie tiek pārdoti tajos pašos tirdzniecības kanālos un līdzīgām klientu kategorijām. Attiecībā uz importa cenām 4. tabulā ir redzams, ka, lai gan kopējais cenu līmenis katrā attiecīgajā valstī ir atšķīries, tendences kopumā bijušas tādas pašas, proti, attiecīgajā periodā tās kopumā samazinājās un 2017. gadā un izmeklēšanas periodā stabilizējās, būdamas ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(375)

ĶTR un Ēģiptes importa par dempinga cenām, kā arī šā importa un līdzīgā ražojuma Savienībā konkurences apstākļi bija līdzīgi. Konkrētāk, importētie ražojumi konkurēja savstarpēji un ar Savienībā ražoto SŠA, jo tie tiek pārdoti tajos pašos tirdzniecības kanālos un līdzīgām klientu kategorijām. Attiecībā uz importa cenām 4. tabulā ir redzams, ka, lai gan kopējais cenu līmenis katrā attiecīgajā valstī ir atšķīries, tendences kopumā bijušas tādas pašas, proti, attiecīgajā periodā tās kopumā samazinājās un 2017. gadā un izmeklēšanas periodā stabilizējās, būdamas ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū.

| (376) | Tādējādi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un, lai noteiktu kaitējumu, imports no ĶTR un Ēģiptes tika vērtēts kopumā. |
| --- | --- |

(376)

Tādējādi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un, lai noteiktu kaitējumu, imports no ĶTR un Ēģiptes tika vērtēts kopumā.

4.3.2.   Importa no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa

| (377) | Kā skaidrots 365. un 366. apsvērumā, Komisija importa apjomu un cenas noteica, pamatojoties uz koriģētiem Eurostat datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, salīdzinot importa apjomu ar patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(377)

Kā skaidrots 365. un 366. apsvērumā, Komisija importa apjomu un cenas noteica, pamatojoties uz koriģētiem Eurostat datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, salīdzinot importa apjomu ar patēriņu Savienībā.

Eurostat

| (378) | Importam Savienībā no ĶTR un Ēģiptes bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa | 2015 | 2016 | 2017 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no ĶTR (tonnās) | 34 470 | 42 507 | 44 278 | 37 558 |
| Indekss | 100 | 123 | 129 | 109 |
| Imports no Ēģiptes (tonnās) | 108 | 417 | 6 092 | 15 334 |
| Indekss | 100 | 386 | 5 641 | 14 198 |
| Imports no attiecīgajām valstīm (tonnās) | 34 578 | 42 924 | 50 370 | 52 892 |
| Indekss | 100 | 124 | 145 | 153 |
| Tirgus daļa (ĶTR) (%) | 22,5 | 24,2 | 24,4 | 22,3 |
| Indekss | 100 | 108 | 109 | 99 |
| Tirgus daļa (Ēģipte) (%) | 0,1 | 0,2 | 3,4 | 9,1 |
| Indekss | 100 | 337 | 4 765 | 12 934 |
| Attiecīgo valstu tirgus daļa (%) | 22,6 | 24,4 | 27,8 | 31,4 |
| Indekss | 100 | 108 | 123 | 139 |
| Avots: | Comext, attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju sniegto atbilžu izlase. |

(378)

Importam Savienībā no ĶTR un Ēģiptes bija šāda dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

Importa apjoms un tirgus daļa

2015

2016

2017

Izmeklēšanas periods

Imports no ĶTR (tonnās)

34 470

42 507

44 278

37 558

Indekss

Indekss

100

100

123

123

129

129

109

109

Imports no Ēģiptes (tonnās)

108

417

6 092

15 334

Indekss

Indekss

100

100

386

386

5 641

5 641

14 198

14 198

Imports no attiecīgajām valstīm (tonnās)

34 578

42 924

50 370

52 892

Indekss

Indekss

100

100

124

124

145

145

153

153

Tirgus daļa (ĶTR) (%)

22,5

24,2

24,4

22,3

Indekss

Indekss

100

100

108

108

109

109

99

99

Tirgus daļa (Ēģipte) (%)

0,1

0,2

3,4

9,1

Indekss

Indekss

100

100

337

337

4 765

4 765

12 934

12 934

Attiecīgo valstu tirgus daļa (%)

22,6

24,4

27,8

31,4

Indekss

Indekss

100

100

108

108

123

123

139

139

Avots:

Avots:

Comext, attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju sniegto atbilžu izlase.

Comext

| (379) | Imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā pieauga par 53 % – no gandrīz 35 000 tonnu 2015. gadā līdz gandrīz 53 000 tonnu izmeklēšanas periodā. Attiecīgo valstu tirgus daļa tādējādi pieauga no 22,6 % 2015. gadā līdz 31,4 % izmeklēšanas periodā, proti, par gandrīz 9 procentpunktiem. Šis pieaugums turpinājās pastāvīgi visā attiecīgajā periodā kā absolūtā, tā relatīvā izteiksmē. |
| --- | --- |

(379)

Imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā pieauga par 53 % – no gandrīz 35 000 tonnu 2015. gadā līdz gandrīz 53 000 tonnu izmeklēšanas periodā. Attiecīgo valstu tirgus daļa tādējādi pieauga no 22,6 % 2015. gadā līdz 31,4 % izmeklēšanas periodā, proti, par gandrīz 9 procentpunktiem. Šis pieaugums turpinājās pastāvīgi visā attiecīgajā periodā kā absolūtā, tā relatīvā izteiksmē.

4.3.3.   Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums (undercutting)

Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums (undercutting)

| (380) | Kā skaidrots 365. apsvērumā, Komisija importa cenu tendences noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(380)

Kā skaidrots 365. apsvērumā, Komisija importa cenu tendences noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem.

Eurostat

| (381) | Tādējādi vidējām importa cenām Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Importa cenas (EUR/kg) | 2015 | 2016 | 2017 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cena (ĶTR) | 1,78 | 1,75 | 1,69 | 1,63 |
| Indekss | 100 | 99 | 95 | 91 |
| Importa cena (Ēģipte) | 1,36 | 1,40 | 1,32 | 1,32 |
| Indekss | 100 | 103 | 98 | 97 |
| Importa cena no attiecīgajām valstīm | 1,78 | 1,75 | 1,64 | 1,54 |
| Indekss | 100 | 99 | 92 | 86 |
| Avots: | Comext. |

(381)

Tādējādi vidējām importa cenām Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Importa cenas (EUR/kg)

Importa cenas (EUR/kg)

2015

2016

2017

Izmeklēšanas periods

Importa cena (ĶTR)

1,78

1,75

1,69

1,63

Indekss

Indekss

100

100

99

99

95

95

91

91

Importa cena (Ēģipte)

1,36

1,40

1,32

1,32

Indekss

Indekss

100

100

103

103

98

98

97

97

Importa cena no attiecīgajām valstīm

1,78

1,75

1,64

1,54

Indekss

Indekss

100

100

99

99

92

92

86

86

Avots:

Avots:

Comext.

| (382) | Importa cenas no attiecīgajām valstīm pastāvīgi bija zemākas par izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo pārdošanas cenu, kas iekļauta 8. tabulā. Vidējās importa cenas no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās no 1,78 % EUR/kg līdz 1,54 EUR/kg, proti, par gandrīz 14 %. |
| --- | --- |

(382)

Importa cenas no attiecīgajām valstīm pastāvīgi bija zemākas par izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo pārdošanas cenu, kas iekļauta 8. tabulā. Vidējās importa cenas no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās no 1,78 % EUR/kg līdz 1,54 EUR/kg, proti, par gandrīz 14 %.

| (383) | Komisija noteica arī cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  — | katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas importam no izlasē iekļautiem Ķīnas un Ēģiptes ražotājiem, kas sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū (103), noteiktas izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu (CIF) līmenī ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem (vienīgi ĶTR) un pēcimportēšanas izmaksām (abām valstīm); un |
| --- | --- | --- |

(383)

Komisija noteica arī cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

—

katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas importam no izlasē iekļautiem Ķīnas un Ēģiptes ražotājiem, kas sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū (103), noteiktas izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu (CIF) līmenī ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem (vienīgi ĶTR) un pēcimportēšanas izmaksām (abām valstīm); un

103

CIF

| — | katra ražojuma veida atbilstīgās vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW līmenī). |
| --- | --- |

—

katra ražojuma veida atbilstīgās vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW līmenī).

EXW

| (384) | Cenu salīdzinājums pa ražojuma veidiem tika veikts, vajadzības gadījumā veicot attiecīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no hipotētiskā apgrozījuma izmeklēšanas periodā. To iegūst, reizinot vidējo Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu katram ražojuma veidam ar tāda salīdzināmā ražojuma veida daudzumu, ko eksportē uz Savienību. Tas parādīja, ka cenu samazinājuma starpības ir būtiskas, proti, no 15,4 % līdz 55,8 % attiecībā uz ĶTR un no 30,5 % līdz 54,9 % attiecībā uz Ēģipti, kā rezultātā vidējā svērtā starpība izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija 15,4 %, bet Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, – 31,5 %. |
| --- | --- |

(384)

Cenu salīdzinājums pa ražojuma veidiem tika veikts, vajadzības gadījumā veicot attiecīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no hipotētiskā apgrozījuma izmeklēšanas periodā. To iegūst, reizinot vidējo Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu katram ražojuma veidam ar tāda salīdzināmā ražojuma veida daudzumu, ko eksportē uz Savienību. Tas parādīja, ka cenu samazinājuma starpības ir būtiskas, proti, no 15,4 % līdz 55,8 % attiecībā uz ĶTR un no 30,5 % līdz 54,9 % attiecībā uz Ēģipti, kā rezultātā vidējā svērtā starpība izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija 15,4 %, bet Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, – 31,5 %.

| (385) | Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Jushi/Hengshi China un CCCLA norādīja, ka izpaustā cenu samazinājuma starpība ražotājiem, kas sadarbojās (41,1 %), šķiet nepareiza. |
| --- | --- |

(385)

Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Jushi/Hengshi China un CCCLA norādīja, ka izpaustā cenu samazinājuma starpība ražotājiem, kas sadarbojās (41,1 %), šķiet nepareiza.

Jushi/Hengshi China

CCCLA

| (386) | Komisija ņēma vērā šo piezīmi un paskaidroja, ka tā ieviesusies pārrakstīšanās kļūdas dēļ. Ražotājiem, kas sadarbojās, cenu samazinājuma starpība bija 15,4 %, nevis 41,1 %. |
| --- | --- |

(386)

Komisija ņēma vērā šo piezīmi un paskaidroja, ka tā ieviesusies pārrakstīšanās kļūdas dēļ. Ražotājiem, kas sadarbojās, cenu samazinājuma starpība bija 15,4 %, nevis 41,1 %.

| (387) | Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Jushi/Hengshi China norādīja starpību starp cenu samazinājuma starpību un mērķa cenu samazinājuma starpību (attiecīgi 42,4 % un 116,9 %) un salīdzināja to ar starpību starp šīm starpībām, kas noteiktas uzņēmumiem Jushi/Hengshi Egypt (attiecīgi 30,5 % un 61,4 %). Bez tam ražotājs eksportētājs norādīja, ka šā salīdzinājuma rezultāts būtiski atšķiras gan absolūtās procentuālās daļas ziņā abiem starpību veidiem, gan mērķa cenu samazinājuma starpības palielinājuma apmēra ziņā attiecībā pret cenu samazinājuma starpību. Ražotājs eksportētājs norādīja, ka tas ir pārsteidzoši, jo īpaši ņemot vērā to, ka Jushi/Hengshi China un Jushi/Hengshi Egypt svērtās vienības CIF cenas ir līdzīgas. |
| --- | --- |

(387)

Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Jushi/Hengshi China norādīja starpību starp cenu samazinājuma starpību un mērķa cenu samazinājuma starpību (attiecīgi 42,4 % un 116,9 %) un salīdzināja to ar starpību starp šīm starpībām, kas noteiktas uzņēmumiem Jushi/Hengshi Egypt (attiecīgi 30,5 % un 61,4 %). Bez tam ražotājs eksportētājs norādīja, ka šā salīdzinājuma rezultāts būtiski atšķiras gan absolūtās procentuālās daļas ziņā abiem starpību veidiem, gan mērķa cenu samazinājuma starpības palielinājuma apmēra ziņā attiecībā pret cenu samazinājuma starpību. Ražotājs eksportētājs norādīja, ka tas ir pārsteidzoši, jo īpaši ņemot vērā to, ka Jushi/Hengshi China un Jushi/Hengshi Egypt svērtās vienības CIF cenas ir līdzīgas.

Jushi/Hengshi China

Jushi/Hengshi Egypt

Jushi/Hengshi China

Jushi/Hengshi Egypt

CIF

| (388) | Komisija norādīja, ka šādas atšķirības nav neparastas, ja attiecīgo uzņēmumu Savienības tirgū pārdotais ražojumu klāsts atšķiras. Ja ražojumu klāsts atšķiras, kā tas ir šajā gadījumā, tad vienības vidējo CIF cenu līdzība neļauj jēgpilni salīdzināt abu subjektu cenu samazinājuma vai mērķa cenu samazinājuma starpības un delta koeficientus šīm starpībām. Tāpēc šī piezīme tika noraidīta. |
| --- | --- |

(388)

Komisija norādīja, ka šādas atšķirības nav neparastas, ja attiecīgo uzņēmumu Savienības tirgū pārdotais ražojumu klāsts atšķiras. Ja ražojumu klāsts atšķiras, kā tas ir šajā gadījumā, tad vienības vidējo CIF cenu līdzība neļauj jēgpilni salīdzināt abu subjektu cenu samazinājuma vai mērķa cenu samazinājuma starpības un delta koeficientus šīm starpībām. Tāpēc šī piezīme tika noraidīta.

CIF

| (389) | Jushi/Hengshi China un Jushi/Hengshi Egypt norādīja, ka CIF vērtība pārdošanā, ko ražotāji eksportētāji veikuši ar saistītu importētāju starpniecību, tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā, koriģētu, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tad, ja cenu samazinājuma starpības un mērķa cenu samazinājuma starpības aprēķinos izmanto šādu salikto CIF vērtību, tiek pārkāpts pamatregulas 3. panta 1. punkts, jo pamatregulas 3. pantā nav noteikts, ka Komisijai kaitējuma starpības aprēķināšanai jāizmanto saliktā CIF eksporta cena. |
| --- | --- |

(389)

Jushi/Hengshi China un Jushi/Hengshi Egypt norādīja, ka CIF vērtība pārdošanā, ko ražotāji eksportētāji veikuši ar saistītu importētāju starpniecību, tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā, koriģētu, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tad, ja cenu samazinājuma starpības un mērķa cenu samazinājuma starpības aprēķinos izmanto šādu salikto CIF vērtību, tiek pārkāpts pamatregulas 3. panta 1. punkts, jo pamatregulas 3. pantā nav noteikts, ka Komisijai kaitējuma starpības aprēķināšanai jāizmanto saliktā CIF eksporta cena.

Jushi/Hengshi China

Jushi/Hengshi Egypt

CIF

CIF

CIF

| (390) | Ražotāji eksportētāji bez tam apgalvoja, ka cenu samazinājuma starpību aprēķins, kura pamatā ir saliktā CIF vērtība, ir kļūdains. Pēc šo ražotāju eksportētāju domām, salīdzinot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu ar ražotāju eksportētāju galīgo pārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam klientam, bet neizvērtējot apgalvotā importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozares pārdotā līdzīgā ražojuma cenām, Komisija ir pārkāpusi pamatregulas 3. panta 2. punktu un 3. panta 3. punktu un tādējādi arī 3. panta 5., 6., 7. un 8. punktu. |
| --- | --- |

(390)

Ražotāji eksportētāji bez tam apgalvoja, ka cenu samazinājuma starpību aprēķins, kura pamatā ir saliktā CIF vērtība, ir kļūdains. Pēc šo ražotāju eksportētāju domām, salīdzinot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu ar ražotāju eksportētāju galīgo pārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam klientam, bet neizvērtējot apgalvotā importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozares pārdotā līdzīgā ražojuma cenām, Komisija ir pārkāpusi pamatregulas 3. panta 2. punktu un 3. panta 3. punktu un tādējādi arī 3. panta 5., 6., 7. un 8. punktu.

CIF

| (391) | Pirmkārt, pamatregulas 3. panta 2. punktā ir atsauce uz importa par dempinga cenām ietekmi, kas var radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, nevis uz uzņēmuma (saistīta importētāja) tālākpārdošanas cenu Savienībā citam klientam. |
| --- | --- |

(391)

Pirmkārt, pamatregulas 3. panta 2. punktā ir atsauce uz importa par dempinga cenām ietekmi, kas var radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, nevis uz uzņēmuma (saistīta importētāja) tālākpārdošanas cenu Savienībā citam klientam.

| (392) | Otrkārt, attiecībā uz cenas samazinājumu starpībām šim konceptam pamatregulā nav paredzēta īpaša metodika. Tāpēc Komisijai ir plaša rīcības brīvība šā kaitējuma faktora novērtēšanā. Šo rīcības brīvību ierobežo vajadzība izdarīt secinājumus, pamatojoties uz tiešiem pierādījumiem, un veikt objektīvu pārbaudi, kā noteikts pamatregulas 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(392)

Otrkārt, attiecībā uz cenas samazinājumu starpībām šim konceptam pamatregulā nav paredzēta īpaša metodika. Tāpēc Komisijai ir plaša rīcības brīvība šā kaitējuma faktora novērtēšanā. Šo rīcības brīvību ierobežo vajadzība izdarīt secinājumus, pamatojoties uz tiešiem pierādījumiem, un veikt objektīvu pārbaudi, kā noteikts pamatregulas 3. panta 2. punktā.

| (393) | Attiecībā uz elementiem, kas ņemti vērā cenu (jo īpaši eksporta cenu) samazinājuma starpību aprēķināšanai, Komisijai ir jānosaka pirmais punkts, kurā notiek (vai var notikt) konkurence ar Savienības ražotājiem Savienības tirgū. Faktiski šis punkts ir pirmā nesaistītā importētāja pirkšanas cena, jo principā uzņēmums var izvēlēties, vai veiks iegādi no Savienības ražošanas nozares vai no ārvalstu klientiem. Turpretī tālākpārdošanas cenas nesaistītiem importētājiem neatspoguļo punktu, kurā notiek reāla konkurence. Tas ir tikai punkts, kurā eksportētāja noteiktā pārdošanas struktūra mēģina atrast klientus, bet jau aiz punkta, kurā ir pieņemts lēmums importēt. Kad ražotājs eksportētājs ir izveidojis savu saistīto uzņēmumu sistēmu Savienībā, tas faktiski jau ir nolēmis, ka veiks iegādi no ārvalstīm. Tādējādi salīdzināšanas punktam vajadzētu būt tūlīt pēc tam, kad prece šķērso Savienības robežu, nevis vēlākā izplatīšanas ķēdes posmā, piemēram, kad prece tiek pārdota galalietotājam. |
| --- | --- |

(393)

Attiecībā uz elementiem, kas ņemti vērā cenu (jo īpaši eksporta cenu) samazinājuma starpību aprēķināšanai, Komisijai ir jānosaka pirmais punkts, kurā notiek (vai var notikt) konkurence ar Savienības ražotājiem Savienības tirgū. Faktiski šis punkts ir pirmā nesaistītā importētāja pirkšanas cena, jo principā uzņēmums var izvēlēties, vai veiks iegādi no Savienības ražošanas nozares vai no ārvalstu klientiem. Turpretī tālākpārdošanas cenas nesaistītiem importētājiem neatspoguļo punktu, kurā notiek reāla konkurence. Tas ir tikai punkts, kurā eksportētāja noteiktā pārdošanas struktūra mēģina atrast klientus, bet jau aiz punkta, kurā ir pieņemts lēmums importēt. Kad ražotājs eksportētājs ir izveidojis savu saistīto uzņēmumu sistēmu Savienībā, tas faktiski jau ir nolēmis, ka veiks iegādi no ārvalstīm. Tādējādi salīdzināšanas punktam vajadzētu būt tūlīt pēc tam, kad prece šķērso Savienības robežu, nevis vēlākā izplatīšanas ķēdes posmā, piemēram, kad prece tiek pārdota galalietotājam.

| (394) | Šī pieeja arī nodrošina saskaņotību gadījumos, kad ražotājs eksportētājs pārdod preces tieši nesaistītam klientam (importētājam vai galalietotājam), jo šajā scenārijā tālākpārdošanas cenas pēc definīcijas netiek izmantotas. Ja pieeja būtu citāda, tad ražotāji eksportētāji tiktu diskriminēti tikai pēc to izmantotā pārdošanas kanāla. |
| --- | --- |

(394)

Šī pieeja arī nodrošina saskaņotību gadījumos, kad ražotājs eksportētājs pārdod preces tieši nesaistītam klientam (importētājam vai galalietotājam), jo šajā scenārijā tālākpārdošanas cenas pēc definīcijas netiek izmantotas. Ja pieeja būtu citāda, tad ražotāji eksportētāji tiktu diskriminēti tikai pēc to izmantotā pārdošanas kanāla.

| (395) | Šajā gadījumā importa cenu nevar pieņemt par nominālvērtību, jo ražotājs eksportētājs un importētājs ir saistīti. Tāpēc, lai noteiktu ticamu importa cenu, kas atbilst nesaistītu pušu darījumam principam, šāda cena ir jāpārrēķina, par sākumpunktu izmantojot saistītā importētāja tālākpārdošanas cenu. Lai veiktu šādu pārrēķināšanu, ir atbilstoši izmantot pamatregulas 2. panta 9. punkta noteikumus par eksporta cenas aprēķināšanu, jo tie ir izmantojami arī eksporta cenas noteikšanai attiecībā uz dempingu. Piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu, var aprēķināt cenu, kas ir pilnībā salīdzināma ar CIF cenu (ar piegādi līdz Savienības robežai), kuru izmanto, izvērtējot pārdošanu nesaistītiem klientiem. |
| --- | --- |

(395)

Šajā gadījumā importa cenu nevar pieņemt par nominālvērtību, jo ražotājs eksportētājs un importētājs ir saistīti. Tāpēc, lai noteiktu ticamu importa cenu, kas atbilst nesaistītu pušu darījumam principam, šāda cena ir jāpārrēķina, par sākumpunktu izmantojot saistītā importētāja tālākpārdošanas cenu. Lai veiktu šādu pārrēķināšanu, ir atbilstoši izmantot pamatregulas 2. panta 9. punkta noteikumus par eksporta cenas aprēķināšanu, jo tie ir izmantojami arī eksporta cenas noteikšanai attiecībā uz dempingu. Piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu, var aprēķināt cenu, kas ir pilnībā salīdzināma ar CIF cenu (ar piegādi līdz Savienības robežai), kuru izmanto, izvērtējot pārdošanu nesaistītiem klientiem.

CIF

| (396) | Komisija arī norāda, ka šajā konkrētajā lietā lielāko daļu pārdošanas gan Savienības ražošanas nozare, gan ražotāji eksportētāji veic tieši (t. i., bez tirgotājiem vai importētājiem). Šī tiešā pārdošana veido vairāk nekā 95 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un vairāk nekā 95 % no ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(396)

Komisija arī norāda, ka šajā konkrētajā lietā lielāko daļu pārdošanas gan Savienības ražošanas nozare, gan ražotāji eksportētāji veic tieši (t. i., bez tirgotājiem vai importētājiem). Šī tiešā pārdošana veido vairāk nekā 95 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un vairāk nekā 95 % no ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoma.

| (397) | Lai gan Komisija atbalsta iepriekš izklāstīto pamatojumu, pilnīguma labad tika veikti papildu cenu samazinājuma starpību aprēķini. |
| --- | --- |

(397)

Lai gan Komisija atbalsta iepriekš izklāstīto pamatojumu, pilnīguma labad tika veikti papildu cenu samazinājuma starpību aprēķini.

| (398) | Pirmajā tika ņemts vērā galapatērētājs, un tajā tika salīdzināti ražojuma veidi pēc galaklienta veida, pēdējo pievienojot kā raksturlielumu ražojuma kontroles numuram. Pamatojoties uz šo aprēķinu, tika konstatēts, ka CNBM grupas cenas Ķīnā un Ēģiptē un Yuntianhua grupas cenas ir attiecīgi par 42,7 %, 32,1 % un 17,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(398)

Pirmajā tika ņemts vērā galapatērētājs, un tajā tika salīdzināti ražojuma veidi pēc galaklienta veida, pēdējo pievienojot kā raksturlielumu ražojuma kontroles numuram. Pamatojoties uz šo aprēķinu, tika konstatēts, ka CNBM grupas cenas Ķīnā un Ēģiptē un Yuntianhua grupas cenas ir attiecīgi par 42,7 %, 32,1 % un 17,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

CNBM

Yuntianhua

| (399) | Otrajā cenu samazinājuma starpību aprēķinā Komisija ņēma vērā tikai Savienības ražošanas nozares un ražotāju eksportētāju veikto tiešo pārdošanu, kas, kā jau minēts iepriekš, veido lielāko daļu pārdošanas apjoma abās pusēs. Pamatojoties uz šo aprēķinu, tika konstatēts, ka CNBM grupas cenas Ķīnā un Ēģiptē un Yuntianhua grupas cenas ir attiecīgi par 45,4 %, 30,8 % un 14,7 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(399)

Otrajā cenu samazinājuma starpību aprēķinā Komisija ņēma vērā tikai Savienības ražošanas nozares un ražotāju eksportētāju veikto tiešo pārdošanu, kas, kā jau minēts iepriekš, veido lielāko daļu pārdošanas apjoma abās pusēs. Pamatojoties uz šo aprēķinu, tika konstatēts, ka CNBM grupas cenas Ķīnā un Ēģiptē un Yuntianhua grupas cenas ir attiecīgi par 45,4 %, 30,8 % un 14,7 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

CNBM

Yuntianhua

| (400) | Visbeidzot, cenu samazinājuma starpības būtiski neatšķiras atkarībā no tā, kā tās ir aprēķinātas. Tas nav pārsteidzoši, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji līdzīga veida ražojumus galvenokārt tieši pārdod līdzīga veida klientiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(400)

Visbeidzot, cenu samazinājuma starpības būtiski neatšķiras atkarībā no tā, kā tās ir aprēķinātas. Tas nav pārsteidzoši, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji līdzīga veida ražojumus galvenokārt tieši pārdod līdzīga veida klientiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (401) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Yuntianhua grupa pieprasīja izpaust papildu detalizētu informāciju par cenu samazinājuma starpību un mērķa cenu samazinājuma starpību aprēķiniem katram ražojuma veidam attiecībā uz savu uzņēmumu. Tas pieprasīja, lai tam tiktu izpausti Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojumu kontroles numuri (“RKN”), kā arī vidējie pārdotie daudzumi, iedalīti pēc RKN, un vidējās pārdošanas cenas. 2020. gada 17. janvāra uzklausīšanā Yuntianhua grupa citustarp piebilda, ka no izpaustās informācijas nav skaidrs, vai Komisija ir izmantojusi pielīdzināšanu nullei. Yuntianhua grupa arī pieprasīja izpaust papildu informāciju par Savienības ražošanas nozares pārdošanas un izplatīšanas kanāliem Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(401)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Yuntianhua grupa pieprasīja izpaust papildu detalizētu informāciju par cenu samazinājuma starpību un mērķa cenu samazinājuma starpību aprēķiniem katram ražojuma veidam attiecībā uz savu uzņēmumu. Tas pieprasīja, lai tam tiktu izpausti Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojumu kontroles numuri (“RKN”), kā arī vidējie pārdotie daudzumi, iedalīti pēc RKN, un vidējās pārdošanas cenas. 2020. gada 17. janvāra uzklausīšanā Yuntianhua grupa citustarp piebilda, ka no izpaustās informācijas nav skaidrs, vai Komisija ir izmantojusi pielīdzināšanu nullei. Yuntianhua grupa arī pieprasīja izpaust papildu informāciju par Savienības ražošanas nozares pārdošanas un izplatīšanas kanāliem Savienības tirgū.

Yuntianhua

Yuntianhua

Yuntianhua

| (402) | Komisija apstiprināja, ka šajā izmeklēšanā pielīdzināšana nullei netika izmantota. Tomēr atbilstoši parastajai komercnoslēpumu aizsardzības praksei Komisija nevarēja atklāt visus pieprasītos datus, iedalītus pēc ražojuma veida. Šādas detalizācijas pakāpes atklāšana ļautu tieši vai papildus tirgus informācijai aprēķināt konfidenciālus individuālu Savienības ražotāju pārdošanas vai ražošanas datus. Atbilstoši praksei, ko Komisija izmanto konfidenciālas komercinformācijas aizsardzībai, tā ir nolēmusi daļēji pieņemt uzņēmuma prasību un izpaust informāciju par ražojuma veidiem, ko pārdod trīs vai vairāk izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Tie tika atsevišķi izpausti kopā ar galīgo visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem papildus izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(402)

Komisija apstiprināja, ka šajā izmeklēšanā pielīdzināšana nullei netika izmantota. Tomēr atbilstoši parastajai komercnoslēpumu aizsardzības praksei Komisija nevarēja atklāt visus pieprasītos datus, iedalītus pēc ražojuma veida. Šādas detalizācijas pakāpes atklāšana ļautu tieši vai papildus tirgus informācijai aprēķināt konfidenciālus individuālu Savienības ražotāju pārdošanas vai ražošanas datus. Atbilstoši praksei, ko Komisija izmanto konfidenciālas komercinformācijas aizsardzībai, tā ir nolēmusi daļēji pieņemt uzņēmuma prasību un izpaust informāciju par ražojuma veidiem, ko pārdod trīs vai vairāk izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Tie tika atsevišķi izpausti kopā ar galīgo visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem papildus izpausto informāciju.

| (403) | Pēc Yuntianhua grupas pieprasījuma papildus izpaust informāciju par Savienības ražošanas nozares pārdošanas un izplatīšanas kanāliem un pēc Komisijas pieprasījuma visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji sniedza papildu informāciju par saviem pārdošanas kanāliem. Šī informācija tika darīta pieejama lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, neilgi pēc pieprasījuma, un ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas. Savienības ražotāji pieprasīja arī ievērot konfidencialitāti attiecībā uz detalizētāku informāciju par tās pārdošanas kanāliem. Komisija izvērtēja šos pieprasījumus un secināja, ka tie ir pienācīgi pamatoti, un nodrošināja konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. |
| --- | --- |

(403)

Pēc Yuntianhua grupas pieprasījuma papildus izpaust informāciju par Savienības ražošanas nozares pārdošanas un izplatīšanas kanāliem un pēc Komisijas pieprasījuma visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji sniedza papildu informāciju par saviem pārdošanas kanāliem. Šī informācija tika darīta pieejama lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, neilgi pēc pieprasījuma, un ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas. Savienības ražotāji pieprasīja arī ievērot konfidencialitāti attiecībā uz detalizētāku informāciju par tās pārdošanas kanāliem. Komisija izvērtēja šos pieprasījumus un secināja, ka tie ir pienācīgi pamatoti, un nodrošināja konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu.

Yuntianhua

| (404) | Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Yuntianhua grupa apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka, atšķirībā no Yuntianhua grupas, visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārdeva attiecīgo ražojumu ar saistītu tirgotāju starpniecību Savienībā, Komisijai būtu jākoriģē uz augšu CIF vērtība Yuntianhua grupai, ņemot vērā izlasē iekļauto ES ražotāju saistīto tirdzniecības uzņēmumu PVA izmaksas un nosacītu peļņas procentu, lai nodrošinātu, ka salīdzinājums ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām tiek veikts vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(404)

Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Yuntianhua grupa apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka, atšķirībā no Yuntianhua grupas, visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārdeva attiecīgo ražojumu ar saistītu tirgotāju starpniecību Savienībā, Komisijai būtu jākoriģē uz augšu CIF vērtība Yuntianhua grupai, ņemot vērā izlasē iekļauto ES ražotāju saistīto tirdzniecības uzņēmumu PVA izmaksas un nosacītu peļņas procentu, lai nodrošinātu, ka salīdzinājums ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām tiek veikts vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.

Yuntianhua

Yuntianhua

CIF

Yuntianhua

| (405) | Kā minēts 396. apsvērumā, vairāk nekā 95 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma bija tiešā pārdošana. Turklāt, kā norādīts 397.–400. apsvērumā, visi cenu samazinājuma starpību aprēķini, kas tika balstīti uz pārdošanu galalietotājiem un tikai uz tiešo pārdošanu, attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem, ieskaitot Yuntianhua grupu, uzrāda cenu samazinājuma starpības. Tāpēc šī piezīme tika noraidīta. |
| --- | --- |

(405)

Kā minēts 396. apsvērumā, vairāk nekā 95 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma bija tiešā pārdošana. Turklāt, kā norādīts 397.–400. apsvērumā, visi cenu samazinājuma starpību aprēķini, kas tika balstīti uz pārdošanu galalietotājiem un tikai uz tiešo pārdošanu, attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem, ieskaitot Yuntianhua grupu, uzrāda cenu samazinājuma starpības. Tāpēc šī piezīme tika noraidīta.

Yuntianhua

| (406) | Piezīmēs pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas Yuntianhua grupa atkārtoti apgalvoja, ka kaitējuma starpības aprēķins izpaustajā informācijā nav aplūkots pietiekami. Uzņēmums apgalvoja, ka būtu jāizpauž tam visu Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojuma veidu pārdošanas cenas un daudzumi neatkarīgi no tā, cik daudzi izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārdevuši ražojumu ar konkrēto RKN. Tas noraidīja Komisijas viedokli, ka gadījumā, ja pārdošanas dati, kas saistīti ar konkrētu RKN, attiektos tikai uz diviem vai mazāk Savienības ražotājiem, trešā persona varētu izsekot datus līdz individuālam Savienības ražošanas nozares ražotājam. Tā kā Yuntianhua grupai nav attiecīgu tirgus zināšanu, lai to izdarītu, tā apgalvoja arī, ka nav iemesla saglabāt šo datu konfidencialitāti. Alternatīvai Yuntianhua grupa piedāvāja iespēju, ka Komisija sniegtu jēgpilnu nekonfidenciālu kopsavilkumu par kaitējuma starpības aprēķinu, kurā pārdošanas datus, kas attiecas uz ne vairāk kā divu Savienības ražotāju ražoto ražojumu RKN, norādītu diapazonos. |
| --- | --- |

(406)

Piezīmēs pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas Yuntianhua grupa atkārtoti apgalvoja, ka kaitējuma starpības aprēķins izpaustajā informācijā nav aplūkots pietiekami. Uzņēmums apgalvoja, ka būtu jāizpauž tam visu Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojuma veidu pārdošanas cenas un daudzumi neatkarīgi no tā, cik daudzi izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārdevuši ražojumu ar konkrēto RKN. Tas noraidīja Komisijas viedokli, ka gadījumā, ja pārdošanas dati, kas saistīti ar konkrētu RKN, attiektos tikai uz diviem vai mazāk Savienības ražotājiem, trešā persona varētu izsekot datus līdz individuālam Savienības ražošanas nozares ražotājam. Tā kā Yuntianhua grupai nav attiecīgu tirgus zināšanu, lai to izdarītu, tā apgalvoja arī, ka nav iemesla saglabāt šo datu konfidencialitāti. Alternatīvai Yuntianhua grupa piedāvāja iespēju, ka Komisija sniegtu jēgpilnu nekonfidenciālu kopsavilkumu par kaitējuma starpības aprēķinu, kurā pārdošanas datus, kas attiecas uz ne vairāk kā divu Savienības ražotāju ražoto ražojumu RKN, norādītu diapazonos.

Yuntianhua

Yuntianhua

Yuntianhua

| (407) | Komisija atkārtoti norāda, ka datus, kas attiecas tikai uz vienu vai diviem Savienības ražotājiem, nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Tāda pati attieksme tiek piemērota ražotājiem eksportētājiem, kuru individuālā informācija netiek darīta pieejama pat anonīmi. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka SŠA tirgus ir samērā pārredzams un tajā liela apjoma lietotāji veic iegādes no ierobežota skaita sertificētu ražotāju Savienībā un Ķīnā. Tāpēc ir pamatoti pieņemt, ka SŠA ražotāji Savienībā un attiecīgajās valstīs bieži vien zina, kas piegādā konkrētu ražojuma veidu. Tādējādi, izpaužot datus diapazonos, tiktu radīts liels risks izpaust konfidenciālus komercdatus, kurus Komisija cenšas aizsargāt. Katrā ziņā Komisija ir izpaudusi detalizētus aprēķinus par visiem ražojuma veidiem, ko ražoja vismaz trīs Savienības ražotāji, un šie dati aptver aptuveni 70 % no apjoma, ko Yuntianhua grupa ir pārdevusi uz Savienību, un vairāk nekā 70 % no atbilstīgo ražojuma veidu apjoma, ko pārdevusi Savienības ražošanas nozare. Yuntianhua grupa nav izvirzījusi jautājumus par šiem aprēķiniem. Uzņēmums nav arī lūdzis palīdzību no uzklausīšanas amatpersonas, kura piedāvāja veikt nepieciešamās pārbaudes attiecībā uz datiem, kas netika izpausti uzņēmuma vārdā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(407)

Komisija atkārtoti norāda, ka datus, kas attiecas tikai uz vienu vai diviem Savienības ražotājiem, nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Tāda pati attieksme tiek piemērota ražotājiem eksportētājiem, kuru individuālā informācija netiek darīta pieejama pat anonīmi. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka SŠA tirgus ir samērā pārredzams un tajā liela apjoma lietotāji veic iegādes no ierobežota skaita sertificētu ražotāju Savienībā un Ķīnā. Tāpēc ir pamatoti pieņemt, ka SŠA ražotāji Savienībā un attiecīgajās valstīs bieži vien zina, kas piegādā konkrētu ražojuma veidu. Tādējādi, izpaužot datus diapazonos, tiktu radīts liels risks izpaust konfidenciālus komercdatus, kurus Komisija cenšas aizsargāt. Katrā ziņā Komisija ir izpaudusi detalizētus aprēķinus par visiem ražojuma veidiem, ko ražoja vismaz trīs Savienības ražotāji, un šie dati aptver aptuveni 70 % no apjoma, ko Yuntianhua grupa ir pārdevusi uz Savienību, un vairāk nekā 70 % no atbilstīgo ražojuma veidu apjoma, ko pārdevusi Savienības ražošanas nozare. Yuntianhua grupa nav izvirzījusi jautājumus par šiem aprēķiniem. Uzņēmums nav arī lūdzis palīdzību no uzklausīšanas amatpersonas, kura piedāvāja veikt nepieciešamās pārbaudes attiecībā uz datiem, kas netika izpausti uzņēmuma vārdā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Yuntianhua

Yuntianhua

| (408) | Piezīmēs pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas, pamatojoties uz uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, Yuntianhua grupa apgalvoja, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji katrs specializējas viena vai vairāku attiecīgā ražojuma veidu ražošanā, kurus ražo īpaši konkrētiem lietotājiem. Yuntianhua grupa pēc tam apgalvoja, ka runa ir par oriģinālā aprīkojuma ražotāju (OEM) īpaši konkrētiem klientiem ražotiem ražojumiem, kuriem nav konstatēts ne cenu samazinājuma, ne mērķa cenu samazinājuma starpība. Yuntianhua grupa norādīja, ka tādēļ būtu jāveic dempinga un kaitējuma analīze pa segmentiem un OEM segmentā faktiski nebūtu jānosaka pasākumi. |
| --- | --- |

(408)

Piezīmēs pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas, pamatojoties uz uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, Yuntianhua grupa apgalvoja, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji katrs specializējas viena vai vairāku attiecīgā ražojuma veidu ražošanā, kurus ražo īpaši konkrētiem lietotājiem. Yuntianhua grupa pēc tam apgalvoja, ka runa ir par oriģinālā aprīkojuma ražotāju (OEM) īpaši konkrētiem klientiem ražotiem ražojumiem, kuriem nav konstatēts ne cenu samazinājuma, ne mērķa cenu samazinājuma starpība. Yuntianhua grupa norādīja, ka tādēļ būtu jāveic dempinga un kaitējuma analīze pa segmentiem un OEM segmentā faktiski nebūtu jānosaka pasākumi.

Yuntianhua

Yuntianhua

OEM

Yuntianhua

OEM

| (409) | Ražotāja eksportētāja pieņēmums faktu ziņā ir kļūdains. Izmeklēšanā atklājās, ka SŠA neražo OEM. Kā jau minēts 61. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka lielākajā daļā lietojumu SŠA tiek ražoti pēc pasūtījuma atbilstoši klientu specifikācijām un rezultātā lielāko daļu pārdošanas apjoma (gan Savienības ražotāji, gan ražotāji eksportētāji) pārdod tieši neatkarīgiem galaklientiem. Tādējādi SŠA tirgū ir raksturīgi, ka pārdošana notiek atbilstoši klientu specifikācijām, un nekas neliecina, ka tajā būtu atsevišķa OEM segments. Tas ir redzams arī no Yuntianhua grupai izpaustajiem datiem. Aptuveni 70 % no tiem ražojumiem ar attiecīgo RKN, ko Yuntianhua grupa eksportējusi uz Savienību, ražoja 3 vai 4 izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Komisija bez tam norāda, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares un Yuntianhua grupas pārdošanas apjomi sakrita par 92 %. Tas ir arī pretrunā ar to, ka tirgū būtu īpaša specializācija un ka ES ražotāji attiecīgajam lietotājam ražotu viena vai vairāku veidu ražojumus. Turklāt apgalvojums, ka pārdošanas cenas, kuras attiecināmas uz tiem RKN, ar kuriem ražojumus ražojis tikai viens vai divi Savienības ražotāji, nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām vai mērķa cenām, ir nepareizs. Komisija konstatēja cenu samazinājumu četriem no septiņiem RKN, bet detalizētus aprēķinus nevarēja izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Tas nozīmē, ka no 18 sakritīgiem RKN tikai attiecībā uz četriem (kas veido nelielu procentuālo daļu no Yuntianhua grupas eksporta apjoma) netika konstatēts, ka pārdošanas cena būtu zemāka par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu. Protams, cenu samazinājuma noteikšana RKN līmenī, proti, cenu samazinājuma noteikšana attiecībā uz attiecīgo ražojumu kopumā, ir tikai starpposms un sagatavošanās posms cenu salīdzinājumam, kas prasīts pamatregulas 3. panta 3. punktā. Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojums, ka būtu bijis jāveic atsevišķa analīze pa dažādiem segmentiem, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(409)

Ražotāja eksportētāja pieņēmums faktu ziņā ir kļūdains. Izmeklēšanā atklājās, ka SŠA neražo OEM. Kā jau minēts 61. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka lielākajā daļā lietojumu SŠA tiek ražoti pēc pasūtījuma atbilstoši klientu specifikācijām un rezultātā lielāko daļu pārdošanas apjoma (gan Savienības ražotāji, gan ražotāji eksportētāji) pārdod tieši neatkarīgiem galaklientiem. Tādējādi SŠA tirgū ir raksturīgi, ka pārdošana notiek atbilstoši klientu specifikācijām, un nekas neliecina, ka tajā būtu atsevišķa OEM segments. Tas ir redzams arī no Yuntianhua grupai izpaustajiem datiem. Aptuveni 70 % no tiem ražojumiem ar attiecīgo RKN, ko Yuntianhua grupa eksportējusi uz Savienību, ražoja 3 vai 4 izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Komisija bez tam norāda, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares un Yuntianhua grupas pārdošanas apjomi sakrita par 92 %. Tas ir arī pretrunā ar to, ka tirgū būtu īpaša specializācija un ka ES ražotāji attiecīgajam lietotājam ražotu viena vai vairāku veidu ražojumus. Turklāt apgalvojums, ka pārdošanas cenas, kuras attiecināmas uz tiem RKN, ar kuriem ražojumus ražojis tikai viens vai divi Savienības ražotāji, nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām vai mērķa cenām, ir nepareizs. Komisija konstatēja cenu samazinājumu četriem no septiņiem RKN, bet detalizētus aprēķinus nevarēja izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Tas nozīmē, ka no 18 sakritīgiem RKN tikai attiecībā uz četriem (kas veido nelielu procentuālo daļu no Yuntianhua grupas eksporta apjoma) netika konstatēts, ka pārdošanas cena būtu zemāka par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu. Protams, cenu samazinājuma noteikšana RKN līmenī, proti, cenu samazinājuma noteikšana attiecībā uz attiecīgo ražojumu kopumā, ir tikai starpposms un sagatavošanās posms cenu salīdzinājumam, kas prasīts pamatregulas 3. panta 3. punktā. Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojums, ka būtu bijis jāveic atsevišķa analīze pa dažādiem segmentiem, tika noraidīts.

OEM

OEM

Yuntianhua

Yuntianhua

Yuntianhua

Yuntianhua

| (410) | Piezīmēs pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas Yuntianhua grupa apgalvoja, ka Komisija kaitējuma konstatējumos ir ņēmusi vērā ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums, un ražojumi ar vienu no to RKN tika eksportēts ar KN kodu, uz kuru neattiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(410)

Piezīmēs pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas Yuntianhua grupa apgalvoja, ka Komisija kaitējuma konstatējumos ir ņēmusi vērā ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums, un ražojumi ar vienu no to RKN tika eksportēts ar KN kodu, uz kuru neattiecas izmeklēšana.

Yuntianhua

| (411) | Paziņojumā par šīs procedūras sākšanu Komisija ir minējusi: “KN un TARIC kodi ir norādīti vienīgi informācijai”. Tie nepieder pie izmeklējamā ražojuma apraksta. Faktiski šajā lietā jau Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/44 (104) ir norādīts, ka izmeklējamā ražojuma imports pat pēc procedūras sākšanas tika plaši deklarēts nepareizi. Turklāt izmeklēšanas laikā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tika lūgts ziņot par savu tā ražojuma eksportu uz Savienību, kas atbilst aprakstam paziņojumā par procedūras sākšanu. Šajā sakarā Yuntianhua grupa paziņoja konkrēto RKN, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu. Katrā ziņā pārbaudē uz vietas tika pārbaudīts un apstiprināts, ka izmeklēšana attiecas uz visiem anketā norādītajiem RKN. Par šā RKN izmantošanu dempinga un kaitējuma aprēķiniem Yuntianhua grupai tika paziņots arī 2019. gada 19. decembrī. Yuntianhua grupa to neapstrīdēja. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(411)

Paziņojumā par šīs procedūras sākšanu Komisija ir minējusi: “KN un TARIC kodi ir norādīti vienīgi informācijai”. Tie nepieder pie izmeklējamā ražojuma apraksta. Faktiski šajā lietā jau Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/44 (104) ir norādīts, ka izmeklējamā ražojuma imports pat pēc procedūras sākšanas tika plaši deklarēts nepareizi. Turklāt izmeklēšanas laikā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tika lūgts ziņot par savu tā ražojuma eksportu uz Savienību, kas atbilst aprakstam paziņojumā par procedūras sākšanu. Šajā sakarā Yuntianhua grupa paziņoja konkrēto RKN, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu. Katrā ziņā pārbaudē uz vietas tika pārbaudīts un apstiprināts, ka izmeklēšana attiecas uz visiem anketā norādītajiem RKN. Par šā RKN izmantošanu dempinga un kaitējuma aprēķiniem Yuntianhua grupai tika paziņots arī 2019. gada 19. decembrī. Yuntianhua grupa to neapstrīdēja. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

KN un

kodi ir norādīti vienīgi informācijai

104

Yuntianhua

Yuntianhua

Yuntianhua

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (412) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(412)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (413) | Kā minēts 12. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(413)

Kā minēts 12. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

| (414) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, kuru pamatā ir sūdzībā un sūdzības iesniedzēju sniegtajās atbildēs uz īpašās anketas jautājumiem ietvertie dati. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem, un vajadzības gadījumā pēc izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudes tie tika atjaunināti. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas bija ietverti pārbaudītajās izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīviem. |
| --- | --- |

(414)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, kuru pamatā ir sūdzībā un sūdzības iesniedzēju sniegtajās atbildēs uz īpašās anketas jautājumiem ietvertie dati. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem, un vajadzības gadījumā pēc izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudes tie tika atjaunināti. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas bija ietverti pārbaudītajās izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīviem.

| (415) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpību lielums. |
| --- | --- |

(415)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpību lielums.

| (416) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, vidējās darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(416)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, vidējās darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (417) | Kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2015 | 2016 | 2017 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (kg) | 124 892 518 | 134 134 913 | 130 312 563 | 114 509 129 |
| Indekss | 100 | 107 | 104 | 92 |
| Ražošanas jauda (kg) | 196 926 458 | 200 135 505 | 199 124 465 | 193 699 831 |
| Indekss | 100 | 102 | 101 | 98 |
| Jaudas izmantojums (%) | 63 | 67 | 65 | 59 |
| Indekss | 100 | 106 | 103 | 93 |
| Avots: | sūdzība, pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(417)

Kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2015

2016

2017

Izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (kg)

124 892 518

134 134 913

130 312 563

114 509 129

Indekss

Indekss

100

100

107

107

104

104

92

92

Ražošanas jauda (kg)

196 926 458

200 135 505

199 124 465

193 699 831

Indekss

Indekss

100

100

102

102

101

101

98

98

Jaudas izmantojums (%)

63

67

65

59

Indekss

Indekss

100

100

106

106

103

103

93

93

Avots:

Avots:

sūdzība, pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (418) | Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoms attiecīgajā periodā svārstījās, bet samazinājās par 8 %. Tā kā ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā tika saglabāta gandrīz nemainīgā līmenī, jaudas izmantojums samazinājās no 63 % līdz 59 %. |
| --- | --- |

(418)

Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoms attiecīgajā periodā svārstījās, bet samazinājās par 8 %. Tā kā ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā tika saglabāta gandrīz nemainīgā līmenī, jaudas izmantojums samazinājās no 63 % līdz 59 %.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (419) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2015 | 2016 | 2017 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās) | 112 925 | 125 056 | 123 108 | 106 723 |
| Indekss | 100 | 111 | 109 | 95 |
| Tirgus daļa (%) | 73,7 | 71,1 | 67,8 | 63,4 |
| Indekss | 100 | 97 | 92 | 86 |
| Avots: | sūdzība, pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(419)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2015

2016

2017

Izmeklēšanas periods

Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās)

112 925

125 056

123 108

106 723

Indekss

Indekss

100

100

111

111

109

109

95

95

Tirgus daļa (%)

73,7

71,1

67,8

63,4

Indekss

Indekss

100

97

92

86

Avots:

Avots:

sūdzība, pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (420) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %, savukārt imports no Ķīnas un Ēģiptes kopā pieauga par 53 %. Ņemot vērā patēriņa pieaugumu, tā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 73,7 % 2015. gadā līdz 63,4 % izmeklēšanas periodā, proti, par vairāk nekā 10 procentpunktiem, turpretī ĶTR un Ēģiptes tirgus daļa palielinājās no 22,6 % 2015. gadā līdz 31,4 % izmeklēšanas periodā, proti, par nepilniem 9 procentpunktiem |
| --- | --- |

(420)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %, savukārt imports no Ķīnas un Ēģiptes kopā pieauga par 53 %. Ņemot vērā patēriņa pieaugumu, tā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 73,7 % 2015. gadā līdz 63,4 % izmeklēšanas periodā, proti, par vairāk nekā 10 procentpunktiem, turpretī ĶTR un Ēģiptes tirgus daļa palielinājās no 22,6 % 2015. gadā līdz 31,4 % izmeklēšanas periodā, proti, par nepilniem 9 procentpunktiem

4.4.2.3.   Izaugsme

| (421) | Iepriekš minētie skaitliskie rādītāji attiecībā uz ražošanas apjomu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare augošā tirgū nespēja augt ne absolūtā izteiksmē, ne patēriņa ziņā. |
| --- | --- |

(421)

Iepriekš minētie skaitliskie rādītāji attiecībā uz ražošanas apjomu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare augošā tirgū nespēja augt ne absolūtā izteiksmē, ne patēriņa ziņā.

4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (422) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2015 | 2016 | 2017 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 1 184 | 1 221 | 1 207 | 1 197 |
| Indekss | 100 | 103 | 102 | 101 |
| Ražīgums (kg/nodarbinātais) | 105 504 | 109 839 | 108 001 | 95 665 |
| Indekss | 100 | 104 | 102 | 91 |
| Avots: | sūdzība, pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(422)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2015

2016

2017

Izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

1 184

1 221

1 207

1 197

Indekss

Indekss

100

100

103

103

102

102

101

101

Ražīgums (kg/nodarbinātais)

105 504

109 839

108 001

95 665

Indekss

Indekss

100

100

104

104

102

102

91

91

Avots:

Avots:

sūdzība, pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (423) | Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienībā saglabājās stabila un palielinājās tikai nedaudz – par 1 %. Faktiski patēriņa pieaugumu nevarēja salāgot ar līdzīgu nodarbinātības pieaugumu, jo samazinājās pārdošanas un ražošanas apjomi. Ražošanas apjomam samazinoties par 8 %, Savienības ražošanas nozares ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(423)

Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienībā saglabājās stabila un palielinājās tikai nedaudz – par 1 %. Faktiski patēriņa pieaugumu nevarēja salāgot ar līdzīgu nodarbinātības pieaugumu, jo samazinājās pārdošanas un ražošanas apjomi. Ražošanas apjomam samazinoties par 8 %, Savienības ražošanas nozares ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.

4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (424) | Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no ĶTR un Ēģiptes apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(424)

Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no ĶTR un Ēģiptes apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

| (425) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Vidējās pārdošanas cenas Savienībā (EUR/kg) | 2015 | 2016 | 2017 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā EXW pārdošanas cena (par kg) nesaistītiem klientiem Savienībā | 2,20 | 2,11 | 2,10 | 2,05 |
| Indekss | 100 | 96 | 96 | 93 |
| Ražošanas izmaksas (kg) | 2,18 | 2,15 | 2,15 | 2,25 |
| Indekss | 100 | 99 | 99 | 103 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(425)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Vidējās pārdošanas cenas Savienībā (EUR/kg)

Vidējās pārdošanas cenas Savienībā (EUR/kg)

2015

2016

2017

Izmeklēšanas periods

Vidējā EXW pārdošanas cena (par kg) nesaistītiem klientiem Savienībā

EXW

2,20

2,11

2,10

2,05

Indekss

Indekss

100

100

96

96

96

96

93

93

Ražošanas izmaksas (kg)

2,18

2,15

2,15

2,25

Indekss

Indekss

100

100

99

99

99

99

103

103

Avots:

Avots:

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (426) | Lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā pieauga par 3 %, ko galvenokārt izraisīja lielapjoma līgumu zaudēšana vējturbīnu ražošanas nozarē, Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem klientiem Savienībā izmeklēšanas periodā samazinājās par 7 %. Tas liecina par būtisku cenas nospiešanu, ko izraisījis ievērojamais attiecīgā ražojuma importa apjoma pieaugums. Kā skaidrots 431. un 439. apsvērumā, tas būtiski ietekmēja Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli – izmeklēšanas periodā tā sāka ciest zaudējumus. |
| --- | --- |

(426)

Lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā pieauga par 3 %, ko galvenokārt izraisīja lielapjoma līgumu zaudēšana vējturbīnu ražošanas nozarē, Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem klientiem Savienībā izmeklēšanas periodā samazinājās par 7 %. Tas liecina par būtisku cenas nospiešanu, ko izraisījis ievērojamais attiecīgā ražojuma importa apjoma pieaugums. Kā skaidrots 431. un 439. apsvērumā, tas būtiski ietekmēja Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli – izmeklēšanas periodā tā sāka ciest zaudējumus.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (427) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 2015 | 2016 | 2017 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 50 005 | 51 591 | 52 483 | 53 092 |
| Indekss | 100 | 103 | 105 | 106 |
| Avots: | izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(427)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

2015

2016

2017

Izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

50 005

51 591

52 483

53 092

Indekss

Indekss

100

100

103

103

105

105

106

106

Avots:

Avots:

izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (428) | Laikā no 2015. gada līdz izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem palielinājās par 6 %. |
| --- | --- |

(428)

Laikā no 2015. gada līdz izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem palielinājās par 6 %.

4.4.3.3.   Krājumi

| (429) | Savienības ražotāju krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  10. tabula


  Krājumi | 2015 | 2016 | 2017 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (kg) | 5 426 656 | 6 841 685 | 6 941 733 | 6 822 739 |
| Indekss | 100 | 126 | 128 | 126 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%) | 4,3 | 5,1 | 5,3 | 6,0 |
| Indekss | 100 | 117 | 122 | 137 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(429)

Savienības ražotāju krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2015

2016

2017

Izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (kg)

5 426 656

6 841 685

6 941 733

6 822 739

Indekss

Indekss

100

100

126

126

128

128

126

126

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%)

4,3

5,1

5,3

6,0

Indekss

Indekss

100

100

117

117

122

122

137

137

Avots:

Avots:

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (430) | Lai gan parastos tirgus apstākļos SŠA ražo galvenokārt pēc pasūtījuma, nevis krājumu veidošanai, attiecīgajā periodā krājumi strauji palielinājās par 26 %. To izskaidro apstāklis, ka Savienības ražošanas nozare bija spiesta kompensēt lielapjoma pasūtījumu zaudēšanu par labu konkurentiem attiecīgajās valstīs. Cenšoties noturēt vienības vidējās izmaksas zemākā līmenī, Savienības ražošanas nozare samazināja iekārtu dīkstāvi līdz minimumam un ražoja SŠA, ko uzreiz nevarēja pārdot klientiem. |
| --- | --- |

(430)

Lai gan parastos tirgus apstākļos SŠA ražo galvenokārt pēc pasūtījuma, nevis krājumu veidošanai, attiecīgajā periodā krājumi strauji palielinājās par 26 %. To izskaidro apstāklis, ka Savienības ražošanas nozare bija spiesta kompensēt lielapjoma pasūtījumu zaudēšanu par labu konkurentiem attiecīgajās valstīs. Cenšoties noturēt vienības vidējās izmaksas zemākā līmenī, Savienības ražošanas nozare samazināja iekārtu dīkstāvi līdz minimumam un ražoja SŠA, ko uzreiz nevarēja pārdot klientiem.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (431) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2015 | 2016 | 2017 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 2,5 | 2,2 | 2,0 | –3,4 |
| Indekss | 100 | 88 | 80 | – 139 |
| Naudas plūsma (EUR) | 8 928 397 | 5 507 539 | 8 100 306 | 1 257 171 |
| Indekss | 100 | 62 | 91 | 14 |
| Ieguldījumi (EUR) | 4 572 837 | 5 164 214 | 3 963 173 | 5 050 438 |
| Indekss | 100 | 113 | 87 | 110 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 15 | 14 | 13 | –17 |
| Indekss | 100 | 93 | 89 | – 118 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(431)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2015

2016

2017

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

2,5

2,2

2,0

–3,4

Indekss

Indekss

100

100

88

88

80

80

– 139

– 139

Naudas plūsma (EUR)

8 928 397

5 507 539

8 100 306

1 257 171

Indekss

Indekss

100

100

62

62

91

91

14

14

Ieguldījumi (EUR)

4 572 837

5 164 214

3 963 173

5 050 438

Indekss

Indekss

100

100

113

113

87

87

110

110

Ienākums no ieguldījumiem (%)

15

14

13

–17

Indekss

Indekss

100

100

93

93

89

89

– 118

– 118

Avots:

Avots:

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (432) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā rentabilitātei bija tendence samazināties, bet izmeklēšanas periodā tā kļuva negatīva. |
| --- | --- |

(432)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā rentabilitātei bija tendence samazināties, bet izmeklēšanas periodā tā kļuva negatīva.

| (433) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsmai bija negatīva tendence. Tā uzrāda pastāvīgu pasliktināšanos, jo īpaši izmeklēšanas perioda beigās. |
| --- | --- |

(433)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsmai bija negatīva tendence. Tā uzrāda pastāvīgu pasliktināšanos, jo īpaši izmeklēšanas perioda beigās.

| (434) | Attiecīgajā periodā ieguldījumi nedaudz pieauga, proti, par 10 %, taču attiecīgā perioda gaitā šī tendence bija mainīga. Lielākā daļa no ieguldījumiem bija saistīta ar ražošanas līniju apkopi. Netika veikti ieguldījumi jaunā SŠA jaudā, un tas atspoguļo tirgus daļas samazināšanos. |
| --- | --- |

(434)

Attiecīgajā periodā ieguldījumi nedaudz pieauga, proti, par 10 %, taču attiecīgā perioda gaitā šī tendence bija mainīga. Lielākā daļa no ieguldījumiem bija saistīta ar ražošanas līniju apkopi. Netika veikti ieguldījumi jaunā SŠA jaudā, un tas atspoguļo tirgus daļas samazināšanos.

| (435) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tam bija negatīva dinamika, un rezultātā izmeklēšanas periodā tā vērtība bija negatīva. |
| --- | --- |

(435)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tam bija negatīva dinamika, un rezultātā izmeklēšanas periodā tā vērtība bija negatīva.

| (436) | Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Jushi/Hengshi China lūdza Komisiju sūdzībā un galīgajā izpaustajā informācijas izskaidrot neatbilstību starp Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un pārdošanas cenām sūdzībā un galīgajā izpaustajā informācijā. |
| --- | --- |

(436)

Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Jushi/Hengshi China lūdza Komisiju sūdzībā un galīgajā izpaustajā informācijas izskaidrot neatbilstību starp Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un pārdošanas cenām sūdzībā un galīgajā izpaustajā informācijā.

Jushi/Hengshi China

| (437) | Komisijas konstatējumi, kas tika izpausti personām, ir balstīti uz precīziem izlasē iekļauto ražotāju mikroekonomiskajiem datiem, kurus Komisija pārbaudīja uz vietas. No otras puses, kā norādījuši ražotāji eksportētāji savās piezīmēs par galīgo izpausto informāciju, sūdzība faktiski “neattiecas uz IP un uz to neattiecas tāda paša līmeņa pierādīšanas un informācijas izpaušanas pienākumi”. Citi elementi, ar kuriem varētu skaidrot atšķirības, ir pārdošanas datu pārskatīšana pēc pārbaudes apmeklējumiem un tas, ka Savienības ražotāju izlasē tika iekļauts uzņēmums, kurš nepiedalījās sūdzības sagatavošanā. |
| --- | --- |

(437)

Komisijas konstatējumi, kas tika izpausti personām, ir balstīti uz precīziem izlasē iekļauto ražotāju mikroekonomiskajiem datiem, kurus Komisija pārbaudīja uz vietas. No otras puses, kā norādījuši ražotāji eksportētāji savās piezīmēs par galīgo izpausto informāciju, sūdzība faktiski “neattiecas uz IP un uz to neattiecas tāda paša līmeņa pierādīšanas un informācijas izpaušanas pienākumi”. Citi elementi, ar kuriem varētu skaidrot atšķirības, ir pārdošanas datu pārskatīšana pēc pārbaudes apmeklējumiem un tas, ka Savienības ražotāju izlasē tika iekļauts uzņēmums, kurš nepiedalījās sūdzības sagatavošanā.

4.5.   Secinājumi par kaitējumu

Secinājumi par kaitējumu

| (438) | Visi galvenie kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā uzrāda negatīvu tendenci. Ražošanas apjoms un pārdošanas apjoms samazinājās attiecīgi par aptuveni par 8 % un 5 %. Ņemot vērā patēriņa pieaugumu, pārdošanas apjomu samazināšanās rezultātā tirgus daļa samazinājās no 73,7 % 2015. gadā līdz 63,4 % izmeklēšanas periodā, proti, par vairāk nekā par 10 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(438)

Visi galvenie kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā uzrāda negatīvu tendenci. Ražošanas apjoms un pārdošanas apjoms samazinājās attiecīgi par aptuveni par 8 % un 5 %. Ņemot vērā patēriņa pieaugumu, pārdošanas apjomu samazināšanās rezultātā tirgus daļa samazinājās no 73,7 % 2015. gadā līdz 63,4 % izmeklēšanas periodā, proti, par vairāk nekā par 10 procentpunktiem.

| (439) | Arī galvenajiem finanšu rādītājiem bija negatīva tendence, kas atspoguļo 8. tabulā redzamo ievērojamo cenu spiedienu Savienības tirgū. Tādējādi attiecīgajā periodā vienības pārdošanas cena samazinājās par 7 %, savukārt tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas pieauga par 3 %. Vienības vidējo izmaksu pieauguma iemesls bija ražošanas apjoma samazināšanās, jo īpaši tāpēc, ka Ķīnas un Ēģiptes ražotāju dēļ tika zaudēti lielapjoma pirkumi vējturbīnu nozarē. Tā rezultātā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte mainījās no 2,5 % peļņas 2015. gadā līdz – 3,4 % zaudējumiem izmeklēšanas periodā. Arī attiecībā uz naudas plūsmu un ienākumiem no ieguldījumiem ir novērojama līdzīga negatīva ietekme. |
| --- | --- |

(439)

Arī galvenajiem finanšu rādītājiem bija negatīva tendence, kas atspoguļo 8. tabulā redzamo ievērojamo cenu spiedienu Savienības tirgū. Tādējādi attiecīgajā periodā vienības pārdošanas cena samazinājās par 7 %, savukārt tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas pieauga par 3 %. Vienības vidējo izmaksu pieauguma iemesls bija ražošanas apjoma samazināšanās, jo īpaši tāpēc, ka Ķīnas un Ēģiptes ražotāju dēļ tika zaudēti lielapjoma pirkumi vējturbīnu nozarē. Tā rezultātā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte mainījās no 2,5 % peļņas 2015. gadā līdz – 3,4 % zaudējumiem izmeklēšanas periodā. Arī attiecībā uz naudas plūsmu un ienākumiem no ieguldījumiem ir novērojama līdzīga negatīva ietekme.

| (440) | Pamatojoties uz to, var secināt, ka Savienības ražošanas nozarei nepārprotami ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(440)

Pamatojoties uz to, var secināt, ka Savienības ražošanas nozarei nepārprotami ir nodarīts būtisks kaitējums.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (441) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no ĶTR un Ēģiptes ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko būtu varējis izraisīt nevis imports par dempinga cenām no ĶTR un Ēģiptes, bet citi faktori, netiktu saistīts ar importu par dempinga cenām. Šie faktori bija imports no citām trešām valstīm, SŠA pieprasījuma samazināšanās laikā no 2017. gada līdz 2018. gadam, izejvielu cenu dinamika, pašu radīts kaitējums piegādes elastības trūkumu dēļ, kā arī uzstādīto vējturbīnu skaita samazināšanās laikā no 2017. gada līdz 2018. gadam. |
| --- | --- |

(441)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no ĶTR un Ēģiptes ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko būtu varējis izraisīt nevis imports par dempinga cenām no ĶTR un Ēģiptes, bet citi faktori, netiktu saistīts ar importu par dempinga cenām. Šie faktori bija imports no citām trešām valstīm, SŠA pieprasījuma samazināšanās laikā no 2017. gada līdz 2018. gadam, izejvielu cenu dinamika, pašu radīts kaitējums piegādes elastības trūkumu dēļ, kā arī uzstādīto vējturbīnu skaita samazināšanās laikā no 2017. gada līdz 2018. gadam.

5.1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (442) | Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR un Ēģiptes, kā arī to kopējā tirgus daļa palielinājās attiecīgi par 53 % un 39 %. Šis pieaugums būtiski pārsniedz šajā pašā periodā konstatēto patēriņa pieaugumu, kas bija gandrīz 9 %. Vienlaikus Savienības ražošanas nozare zaudēja vairāk nekā 5 % no pārdošanas apjoma un vairāk nekā 10 procentpunktu no tirgus daļas. Turklāt ĶTR un Ēģiptes importa cenas attiecīgajā periodā kļuva vidēji par gandrīz 14 % zemākas un izmeklēšanas periodā bija par 15,4–55,8 %, t. i., vidēji par 32,3 %, zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenu līmenis. Šīs zemās importa cenas kopā ar pieaugošajiem importa apjomiem no ĶTR un Ēģiptes izmeklēšanas periodā radīja nozīmīgu cenu spiedienu, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas virs vidējām ražošanas izmaksām. Gluži pretēji – Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā samazinājās par nepilniem 7 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nepārtraukti samazinājās un izmeklēšanas periodā sasniedza - 3,4 % lielus zaudējumus. |
| --- | --- |

(442)

Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR un Ēģiptes, kā arī to kopējā tirgus daļa palielinājās attiecīgi par 53 % un 39 %. Šis pieaugums būtiski pārsniedz šajā pašā periodā konstatēto patēriņa pieaugumu, kas bija gandrīz 9 %. Vienlaikus Savienības ražošanas nozare zaudēja vairāk nekā 5 % no pārdošanas apjoma un vairāk nekā 10 procentpunktu no tirgus daļas. Turklāt ĶTR un Ēģiptes importa cenas attiecīgajā periodā kļuva vidēji par gandrīz 14 % zemākas un izmeklēšanas periodā bija par 15,4–55,8 %, t. i., vidēji par 32,3 %, zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenu līmenis. Šīs zemās importa cenas kopā ar pieaugošajiem importa apjomiem no ĶTR un Ēģiptes izmeklēšanas periodā radīja nozīmīgu cenu spiedienu, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas virs vidējām ražošanas izmaksām. Gluži pretēji – Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā samazinājās par nepilniem 7 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nepārtraukti samazinājās un izmeklēšanas periodā sasniedza - 3,4 % lielus zaudējumus.

| (443) | Kaitējuma rādītāju analīze 363.–440. apsvērumā rāda, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis attiecīgajā periodā ir pasliktinājies, vienlaikus pieaugot importam no ĶTR un Ēģiptes par dempinga cenām, kuras, kā tika konstatēts, izmeklēšanas periodā bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(443)

Kaitējuma rādītāju analīze 363.–440. apsvērumā rāda, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis attiecīgajā periodā ir pasliktinājies, vienlaikus pieaugot importam no ĶTR un Ēģiptes par dempinga cenām, kuras, kā tika konstatēts, izmeklēšanas periodā bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

| (444) | Viens no lietotājiem apgalvoja, ka laika ziņā neesot sakritības starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importa pieaugumu no attiecīgajām valstīm. Šis lietotājs norādīja, ka laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās, importa apjoms no attiecīgajām valstīm un to tirgus daļa faktiski samazinājās. |
| --- | --- |

(444)

Viens no lietotājiem apgalvoja, ka laika ziņā neesot sakritības starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importa pieaugumu no attiecīgajām valstīm. Šis lietotājs norādīja, ka laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās, importa apjoms no attiecīgajām valstīm un to tirgus daļa faktiski samazinājās.

| (445) | Tomēr, kā redzams 378. apsvērumā ietvertajā 3. tabulā, imports no attiecīgajām valstīm laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājās no 50 370 tonnām līdz 52 892 tonnām, bet to tirgus daļa – no 27,8 % līdz 31,4 %. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(445)

Tomēr, kā redzams 378. apsvērumā ietvertajā 3. tabulā, imports no attiecīgajām valstīm laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājās no 50 370 tonnām līdz 52 892 tonnām, bet to tirgus daļa – no 27,8 % līdz 31,4 %. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no citām trešām valstīm

Imports no citām trešām valstīm

| (446) | Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  12. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2015 | 2016 | 2017 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Importa apjoms (tonnās) | 1 057 | 2 495 | 3 290 | 3 095 |
| Indekss | 100 | 236 | 311 | 293 |
| Tirgus daļa (%) | 0,7 | 1,4 | 1,8 | 1,8 |
| Indekss | 100 | 206 | 263 | 267 |
| Importa cena (EUR/kg) | 1,45 | 1,46 | 1,42 | 1,34 |
| Indekss | 100 | 101 | 98 | 93 |
| Krievija | Importa apjoms (tonnās) | 2 071 | 2 013 | 2 047 | 2 352 |
| Indekss | 100 | 97 | 99 | 114 |
| Tirgus daļa (%) | 1,4 | 1,1 | 1,1 | 1,4 |
| Indekss | 100 | 85 | 84 | 103 |
| Importa cena (EUR/kg) | 1,47 | 1,41 | 1,39 | 1,31 |
| Indekss | 100 | 96 | 94 | 89 |
| Citas trešās valstis (izņemot Indiju un Krieviju) | Importa apjoms (tonnās) | 2 657 | 3 339 | 2 649 | 3 208 |
| Indekss | 100 | 126 | 100 | 121 |
| Tirgus daļa (%) | 1,7 | 1,9 | 1,5 | 1,9 |
| Indekss | 100 | 110 | 84 | 110 |
| Importa cena (EUR/kg) | 2,39 | 2,20 | 2,16 | 2,12 |
| Indekss | 100 | 92 | 90 | 89 |
| Avots: | Comext, Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzības iesniedzēja sniegtā tirgus informācija. |

(446)

Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

12. tabula

12. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2015

2016

2017

Izmeklēšanas periods

Indija

Importa apjoms (tonnās)

1 057

2 495

3 290

3 095

Indekss

Indekss

100

100

236

236

311

311

293

293

Tirgus daļa (%)

0,7

1,4

1,8

1,8

Indekss

Indekss

100

100

206

206

263

263

267

267

Importa cena (EUR/kg)

1,45

1,46

1,42

1,34

Indekss

Indekss

100

100

101

101

98

98

93

93

Krievija

Importa apjoms (tonnās)

2 071

2 013

2 047

2 352

Indekss

Indekss

100

100

97

97

99

99

114

114

Tirgus daļa (%)

1,4

1,1

1,1

1,4

Indekss

Indekss

100

100

85

85

84

84

103

103

Importa cena (EUR/kg)

1,47

1,41

1,39

1,31

Indekss

Indekss

100

100

96

96

94

94

89

89

Citas trešās valstis (izņemot Indiju un Krieviju)

Importa apjoms (tonnās)

2 657

3 339

2 649

3 208

Indekss

Indekss

100

100

126

126

100

100

121

121

Tirgus daļa (%)

1,7

1,9

1,5

1,9

Indekss

Indekss

100

100

110

110

84

84

110

110

Importa cena (EUR/kg)

2,39

2,20

2,16

2,12

Indekss

Indekss

100

100

92

92

90

90

89

89

Avots:

Avots:

Comext, Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzības iesniedzēja sniegtā tirgus informācija.

Comext

| (447) | Imports no citām trešām valstīm galvenokārt tika veikts no divām valstīm, proti, Indijas un Krievijas. Šo divu valstu atsevišķās tirgus daļas izmeklēšanas periodā pārsniedza 1 %, bet importam no pārējām trešām valstīm katras valsts tirgus daļa bija mazāka par 1 %, un no visām kopā – 1,9 %. |
| --- | --- |

(447)

Imports no citām trešām valstīm galvenokārt tika veikts no divām valstīm, proti, Indijas un Krievijas. Šo divu valstu atsevišķās tirgus daļas izmeklēšanas periodā pārsniedza 1 %, bet importam no pārējām trešām valstīm katras valsts tirgus daļa bija mazāka par 1 %, un no visām kopā – 1,9 %.

| (448) | Indijas eksportētāji ir saistīti ar Savienības ražošanas nozari. Attiecīgajā periodā importam no Indijas tirgus daļa pakāpeniski pieauga no 0,7 % līdz 1,8 %; tomēr pārdošana uzņēmuma iekšienē neradīja spiedienu uz cenām Savienībā, jo tā tika veikta transfertcenas līmenī. Konkrēto importu veido pusfabrikāti, ko izmanto galaražojuma ražošanā, kuras pamatā ir konkrēta Eiropas ražotāja tehnoloģija, un tos nepārdod atvērtā tirgū. Tāpēc Komisija secināja, ka šis imports nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(448)

Indijas eksportētāji ir saistīti ar Savienības ražošanas nozari. Attiecīgajā periodā importam no Indijas tirgus daļa pakāpeniski pieauga no 0,7 % līdz 1,8 %; tomēr pārdošana uzņēmuma iekšienē neradīja spiedienu uz cenām Savienībā, jo tā tika veikta transfertcenas līmenī. Konkrēto importu veido pusfabrikāti, ko izmanto galaražojuma ražošanā, kuras pamatā ir konkrēta Eiropas ražotāja tehnoloģija, un tos nepārdod atvērtā tirgū. Tāpēc Komisija secināja, ka šis imports nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (449) | Krievijas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās stabila un laikā no 2015. gada līdz 2017. gadam pat samazinājās, līdz izmeklēšanas periodā sasniedza līdzīgu līmeni kā 2015. gadā. Lai gan importam no Krievijas cenas bija zemākas par Savienības ražotāju cenām, tomēr, ņemot vērā kopējo tirgus daļu un tendenci, ir maz ticams, ka tas ir ietekmējis radīto kaitējumu. Minētās cenas patiesībā bija reakcija uz ĶTR un Ēģiptes izdarīto cenu spiedienu. Tādēļ imports no Krievijas nav veicinājis Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu attiecīgajā periodā. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka Krievijas eksportētāji ir ar Savienības ražošanas nozari saistīti uzņēmumi un tādēļ šis imports neradīja spiedienu uz cenām Savienībā, jo tā bija pārdošana uzņēmuma iekšienē par transfertcenām. |
| --- | --- |

(449)

Krievijas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās stabila un laikā no 2015. gada līdz 2017. gadam pat samazinājās, līdz izmeklēšanas periodā sasniedza līdzīgu līmeni kā 2015. gadā. Lai gan importam no Krievijas cenas bija zemākas par Savienības ražotāju cenām, tomēr, ņemot vērā kopējo tirgus daļu un tendenci, ir maz ticams, ka tas ir ietekmējis radīto kaitējumu. Minētās cenas patiesībā bija reakcija uz ĶTR un Ēģiptes izdarīto cenu spiedienu. Tādēļ imports no Krievijas nav veicinājis Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu attiecīgajā periodā. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka Krievijas eksportētāji ir ar Savienības ražošanas nozari saistīti uzņēmumi un tādēļ šis imports neradīja spiedienu uz cenām Savienībā, jo tā bija pārdošana uzņēmuma iekšienē par transfertcenām.

| (450) | Tādējādi imports no citām trešām valstīm nebija 412.–440. apsvērumā aprakstītā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(450)

Tādējādi imports no citām trešām valstīm nebija 412.–440. apsvērumā aprakstītā kaitējuma cēlonis.

5.2.2.   SŠA pieprasījuma samazināšanās Savienībā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam

SŠA pieprasījuma samazināšanās Savienībā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam

| (451) | Viens no lietotājiem apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir nodarījusi patēriņa samazināšanās laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam, savukārt cits lietotājs apgalvoja, ka kaitējumu ir nodarījusi uzstādīto vējturbīnu skaita samazināšanās šajā pašā periodā. Tas, ka no 2017. gada līdz 2018. gadam patēriņš samazinājās par - 7,3 %, neizskaidro Savienības ražotāju pārdošanas apjomu samazināšanos šajā pašā periodā - 13,3 % apmērā, it īpaši ņemot vērā, ka imports no attiecīgajām valstīm šajā pašā laikposmā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam pieauga par 5 %, proti, no 50 370 tonnām līdz 52 892 tonnām, bet tirgus daļa pieauga no 27,8 % līdz 31,4 %. |
| --- | --- |

(451)

Viens no lietotājiem apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir nodarījusi patēriņa samazināšanās laikā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam, savukārt cits lietotājs apgalvoja, ka kaitējumu ir nodarījusi uzstādīto vējturbīnu skaita samazināšanās šajā pašā periodā. Tas, ka no 2017. gada līdz 2018. gadam patēriņš samazinājās par - 7,3 %, neizskaidro Savienības ražotāju pārdošanas apjomu samazināšanos šajā pašā periodā - 13,3 % apmērā, it īpaši ņemot vērā, ka imports no attiecīgajām valstīm šajā pašā laikposmā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam pieauga par 5 %, proti, no 50 370 tonnām līdz 52 892 tonnām, bet tirgus daļa pieauga no 27,8 % līdz 31,4 %.

| (452) | Tas, ka kaitējumu neizraisīja patēriņa samazināšanās 2018. gadā, kļūst vēl skaidrāks, ja aplūko visu attiecīgo periodu, nevis tikai salīdzina pēdējos divus gadus. Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa šajā pašā periodā pastāvīgi samazinājās, bet attiecīgo valstu tirgus daļas pastāvīgi palielinājās. Imports no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām, kas konsekventi un būtiski bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, neļāva Savienības ražošanas nozarei gūt labumu no kopējā patēriņa pieauguma. Savienības ražošanas nozare sāka ciest zaudējumus vienīgi izmeklēšanas periodā, taču jau iepriekš no 2015. gada līdz 2017. gadam jau bija vērojama pastāvīga peļņas samazināšanās, kā tā parādīta 431. apsvērumā. |
| --- | --- |

(452)

Tas, ka kaitējumu neizraisīja patēriņa samazināšanās 2018. gadā, kļūst vēl skaidrāks, ja aplūko visu attiecīgo periodu, nevis tikai salīdzina pēdējos divus gadus. Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa šajā pašā periodā pastāvīgi samazinājās, bet attiecīgo valstu tirgus daļas pastāvīgi palielinājās. Imports no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām, kas konsekventi un būtiski bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, neļāva Savienības ražošanas nozarei gūt labumu no kopējā patēriņa pieauguma. Savienības ražošanas nozare sāka ciest zaudējumus vienīgi izmeklēšanas periodā, taču jau iepriekš no 2015. gada līdz 2017. gadam jau bija vērojama pastāvīga peļņas samazināšanās, kā tā parādīta 431. apsvērumā.

| (453) | Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(453)

Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti.

5.2.3.   Izejvielu izmaksu palielināšanās

Izejvielu izmaksu palielināšanās

| (454) | Abi lietotāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka kaitējuma cēlonis ir no ĶTR importētās galvenās izejvielas (SŠG) izmaksu palielināšanās pēc galīgo kompensācijas maksājumu noteikšanas šiem ražojumiem, kā arī enerģijas izmaksu kāpums. Savienības ražošanas nozarē vienības vidējās izmaksas attiecīgajā periodā ir pieaugušas tikai nedaudz, proti, par 3 %, savukārt cenas importam no attiecīgajām valstīm ir samazinājušās par gandrīz 14 % un ir bijušas par 32,3 % zemākas nekā Savienības cenas. Tādēļ ciesto kaitējumu nevar attiecināt uz izmaksu palielināšanos, bet gan uz spiedienu, ko radīja imports par dempinga cenām un kas liedza Savienības ražošanas nozarei izmaksu pieauguma dēļ paaugstināt cenas. |
| --- | --- |

(454)

Abi lietotāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka kaitējuma cēlonis ir no ĶTR importētās galvenās izejvielas (SŠG) izmaksu palielināšanās pēc galīgo kompensācijas maksājumu noteikšanas šiem ražojumiem, kā arī enerģijas izmaksu kāpums. Savienības ražošanas nozarē vienības vidējās izmaksas attiecīgajā periodā ir pieaugušas tikai nedaudz, proti, par 3 %, savukārt cenas importam no attiecīgajām valstīm ir samazinājušās par gandrīz 14 % un ir bijušas par 32,3 % zemākas nekā Savienības cenas. Tādēļ ciesto kaitējumu nevar attiecināt uz izmaksu palielināšanos, bet gan uz spiedienu, ko radīja imports par dempinga cenām un kas liedza Savienības ražošanas nozarei izmaksu pieauguma dēļ paaugstināt cenas.

| (455) | Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(455)

Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti.

5.2.4.   Elastīguma trūkums Savienības ražošanas nozarē

Elastīguma trūkums Savienības ražošanas nozarē

| (456) | Lietotāji apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarē trūkst elastīguma un tā piedāvā lielus apjomus tikai ilgtermiņa saistību ietvaros, kas savukārt rada būtiskus finanšu riskus lietotājiem (vēja enerģijas nozarei), kuri tā vietā izvēlas citus piegādātājus. Tomēr izmeklēšanā ir konstatēts, ka vēja enerģijas nozarē pastāv piegādes dažādošanas politika un tā vienmēr integrē Savienības SŠA ražotājus savā piegādes ķēdē. Izmeklēšanā ir konstatēts arī, ka vēja enerģijas ražotājam ir iespējams izmantot vairākavotu stratēģiju, iesaistot tikai Savienības SŠA ražotājus. Minētais liecina, ka Savienībā ir SŠA ražotāji, kas nodrošina vēja enerģijas nozari ar tādas kvalitātes ražojumiem, kādus pieprasa vēja enerģijas nozare, – tas sīkāk izklāstīts 471. apsvērumā. |
| --- | --- |

(456)

Lietotāji apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarē trūkst elastīguma un tā piedāvā lielus apjomus tikai ilgtermiņa saistību ietvaros, kas savukārt rada būtiskus finanšu riskus lietotājiem (vēja enerģijas nozarei), kuri tā vietā izvēlas citus piegādātājus. Tomēr izmeklēšanā ir konstatēts, ka vēja enerģijas nozarē pastāv piegādes dažādošanas politika un tā vienmēr integrē Savienības SŠA ražotājus savā piegādes ķēdē. Izmeklēšanā ir konstatēts arī, ka vēja enerģijas ražotājam ir iespējams izmantot vairākavotu stratēģiju, iesaistot tikai Savienības SŠA ražotājus. Minētais liecina, ka Savienībā ir SŠA ražotāji, kas nodrošina vēja enerģijas nozari ar tādas kvalitātes ražojumiem, kādus pieprasa vēja enerģijas nozare, – tas sīkāk izklāstīts 471. apsvērumā.

| (457) | Tāpēc minētie argumenti tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(457)

Tāpēc minētie argumenti tiek noraidīti.

5.3.   Secinājumi par cēloņsakarību

Secinājumi par cēloņsakarību

| (458) | Laikposms, kad būtiski palielinājās imports no attiecīgajām valstīm, neapstrīdami sakrita ar laikposmu, kad pasliktinājās Savienības ražošanas nozares stāvoklis. |
| --- | --- |

(458)

Laikposms, kad būtiski palielinājās imports no attiecīgajām valstīm, neapstrīdami sakrita ar laikposmu, kad pasliktinājās Savienības ražošanas nozares stāvoklis.

| (459) | Komisija ir arī izmeklējusi citus kaitējuma faktorus un nav konstatējusi citus faktorus, kas būtu veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Neviens no pārējiem faktoriem, pārbaudītiem vai nu atsevišķi, vai kopā, faktiski neļauj apšaubīt, ka pastāv īsta un būtiska saikne starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Ēģiptes un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(459)

Komisija ir arī izmeklējusi citus kaitējuma faktorus un nav konstatējusi citus faktorus, kas būtu veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Neviens no pārējiem faktoriem, pārbaudītiem vai nu atsevišķi, vai kopā, faktiski neļauj apšaubīt, ka pastāv īsta un būtiska saikne starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Ēģiptes un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (460) | Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Ēģiptes valdība un CCCLA vispārīgi apgalvoja, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports no citām trešām valstīm, patēriņa samazināšanās laikposmā no 2017. gada līdz IP, izejvielu izmaksu dinamika, Savienības ražošanas nozares elastības trūkums attiecībā uz vējturbīnu piegādi un to uzstādīšanas samazināšanās laikposmā no 2017. gada līdz 2018. gadam, tomēr tās nesniedza pamatojumu, informāciju vai pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tās arī neapstrīdēja nevienu no konkrētajiem konstatējumiem, kas izklāstīti iepriekš 442.–458. apsvērumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(460)

Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Ēģiptes valdība un CCCLA vispārīgi apgalvoja, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports no citām trešām valstīm, patēriņa samazināšanās laikposmā no 2017. gada līdz IP, izejvielu izmaksu dinamika, Savienības ražošanas nozares elastības trūkums attiecībā uz vējturbīnu piegādi un to uzstādīšanas samazināšanās laikposmā no 2017. gada līdz 2018. gadam, tomēr tās nesniedza pamatojumu, informāciju vai pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tās arī neapstrīdēja nevienu no konkrētajiem konstatējumiem, kas izklāstīti iepriekš 442.–458. apsvērumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

CCCLA

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (461) | Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka šajā lietā Savienības interesēs nav pieņemt pasākumus, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju, piegādātāju un saistīto nozaru, proti, piegriezēju un komplektētāju, intereses. |
| --- | --- |

(461)

Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka šajā lietā Savienības interesēs nav pieņemt pasākumus, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju, piegādātāju un saistīto nozaru, proti, piegriezēju un komplektētāju, intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (462) | Kā izskaidrots 412.–458. apsvērumā, izmeklēšana ir parādījusi, ka Savienības ražošanas nozare cieš būtisku kaitējumu, kuru izraisījis imports par dempinga cenām, kuras ir zemākas par Savienības cenām, un īsteno cenu spiedienu, kura rezultātā izmeklēšanas periodā ir zaudēta būtiska tirgus daļa un radīti zaudējumi. |
| --- | --- |

(462)

Kā izskaidrots 412.–458. apsvērumā, izmeklēšana ir parādījusi, ka Savienības ražošanas nozare cieš būtisku kaitējumu, kuru izraisījis imports par dempinga cenām, kuras ir zemākas par Savienības cenām, un īsteno cenu spiedienu, kura rezultātā izmeklēšanas periodā ir zaudēta būtiska tirgus daļa un radīti zaudējumi.

| (463) | Savienības ražošanas nozare gūs labumu no pasākumiem, kas varētu novērst turpmāku importa par ļoti zemām dempinga cenām ieplūšanu no ĶTR un Ēģiptes. Ja pasākumus neveiks, Ķīnas un Ēģiptes ražotāji turpinās laist Savienības tirgū SŠA par dempinga cenām un arī īstenot papildu cenu spiedienu, kas liegs Savienības ražošanas nozarei pārdot SŠA ar pienācīgu peļņu, tādējādi nodarot turpmāku būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(463)

Savienības ražošanas nozare gūs labumu no pasākumiem, kas varētu novērst turpmāku importa par ļoti zemām dempinga cenām ieplūšanu no ĶTR un Ēģiptes. Ja pasākumus neveiks, Ķīnas un Ēģiptes ražotāji turpinās laist Savienības tirgū SŠA par dempinga cenām un arī īstenot papildu cenu spiedienu, kas liegs Savienības ražošanas nozarei pārdot SŠA ar pienācīgu peļņu, tādējādi nodarot turpmāku būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

6.2.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (464) | Lielākie SŠA lietotāji ir vējturbīnu ražotāji, kas veido aptuveni 60–70 % no SŠA pieprasījuma Savienībā. Pārējie lietotāji ir kuģu (aptuveni 11 %), kravas automobiļu (aptuveni 8 %) un sporta inventāra (aptuveni 2 %), kā arī cauruļu rehabilitācijas sistēmu (aptuveni 8 %) ražotāji. |
| --- | --- |

(464)

Lielākie SŠA lietotāji ir vējturbīnu ražotāji, kas veido aptuveni 60–70 % no SŠA pieprasījuma Savienībā. Pārējie lietotāji ir kuģu (aptuveni 11 %), kravas automobiļu (aptuveni 8 %) un sporta inventāra (aptuveni 2 %), kā arī cauruļu rehabilitācijas sistēmu (aptuveni 8 %) ražotāji.

| (465) | Sākot procedūru, notika saziņa ar 25 zināmiem lietotājiem Savienībā, kas tika uzaicināti sadarboties. Divi vējturbīnu ražotāji iebilda pret potenciāliem pasākumiem attiecībā uz SŠA. Trīs vējturbīnu ražotāji pieteicās, bet neizteica viedokli, lai gan paziņojumā par procedūras sākšanu un lietotāju anketās, uz kurās iekļautajiem jautājumiem viņi bija atbildējuši, tika aicināti to darīt. Abus vējturbīnu ražotājus, kas iebilda pret pasākumiem, atbalstīja Eiropas vēja enerģijas nozares pārstāvības asociācija. Tomēr viens no tās biedriem, proti, kāda Francijas vēja enerģijas asociācija, tieši pauda nodomu ievērot neitrālu nostāju pret potenciāliem maksājumiem. |
| --- | --- |

(465)

Sākot procedūru, notika saziņa ar 25 zināmiem lietotājiem Savienībā, kas tika uzaicināti sadarboties. Divi vējturbīnu ražotāji iebilda pret potenciāliem pasākumiem attiecībā uz SŠA. Trīs vējturbīnu ražotāji pieteicās, bet neizteica viedokli, lai gan paziņojumā par procedūras sākšanu un lietotāju anketās, uz kurās iekļautajiem jautājumiem viņi bija atbildējuši, tika aicināti to darīt. Abus vējturbīnu ražotājus, kas iebilda pret pasākumiem, atbalstīja Eiropas vēja enerģijas nozares pārstāvības asociācija. Tomēr viens no tās biedriem, proti, kāda Francijas vēja enerģijas asociācija, tieši pauda nodomu ievērot neitrālu nostāju pret potenciāliem maksājumiem.

| (466) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas asociācija, kas pārstāv Eiropas vēja enerģijas nozari, skaidri paziņoja, ka, būdama asociācija, tā iebilst pret pasākumu noteikšanu. Tā arī skaidroja, ka pārstāv abus vējturbīnu ražotājus, kuri sadarbojās. Abi vējturbīnu ražotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Trešais vējturbīnu ražotājs apliecināja, ka iegūst SŠA tikai no dažādiem ražotājiem Savienībā. Atbalstu potenciāliem pasākumiem pauda dažādi slēpošanas inventāra ražotāji un dažādi komplektēšanas uzņēmumi. |
| --- | --- |

(466)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas asociācija, kas pārstāv Eiropas vēja enerģijas nozari, skaidri paziņoja, ka, būdama asociācija, tā iebilst pret pasākumu noteikšanu. Tā arī skaidroja, ka pārstāv abus vējturbīnu ražotājus, kuri sadarbojās. Abi vējturbīnu ražotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Trešais vējturbīnu ražotājs apliecināja, ka iegūst SŠA tikai no dažādiem ražotājiem Savienībā. Atbalstu potenciāliem pasākumiem pauda dažādi slēpošanas inventāra ražotāji un dažādi komplektēšanas uzņēmumi.

6.2.1.   Vējturbīnu ražotāji

Vējturbīnu ražotāji

| (467) | Ir divi galvenie vējturbīnu veidi: i) atkrastes, kas parasti ir lielākas un paredzētas ekspluatācijai tālāk no krasta, un ii) sauszemes, kas ir paredzētas ekspluatācijai uz sauszemes. |
| --- | --- |

(467)

Ir divi galvenie vējturbīnu veidi: i) atkrastes, kas parasti ir lielākas un paredzētas ekspluatācijai tālāk no krasta, un ii) sauszemes, kas ir paredzētas ekspluatācijai uz sauszemes.

| (468) | Vējparku projektus Savienībā tradicionāli īsteno nevis paši vējturbīnu ražotāji, bet gan projektu attīstītāji, kas ir vai nu energouzņēmumi, vai investori. Lai gan sākotnēji dalībvalstis vējparkos saražotajai enerģijai nodrošināja garantētu cenu, no 2014. gada atbalsts ir novirzīts iepirkuma konkursos balstītiem projektiem, kuros sacenšas dažādu projektu attīstītāji, pēdējā laikā – uz energoneitralitātes pamata (proti, vēja enerģija var konkurēt ar saules enerģiju). |
| --- | --- |

(468)

Vējparku projektus Savienībā tradicionāli īsteno nevis paši vējturbīnu ražotāji, bet gan projektu attīstītāji, kas ir vai nu energouzņēmumi, vai investori. Lai gan sākotnēji dalībvalstis vējparkos saražotajai enerģijai nodrošināja garantētu cenu, no 2014. gada atbalsts ir novirzīts iepirkuma konkursos balstītiem projektiem, kuros sacenšas dažādu projektu attīstītāji, pēdējā laikā – uz energoneitralitātes pamata (proti, vēja enerģija var konkurēt ar saules enerģiju).

| (469) | Divi lietotāji, kas sadarbojās, ir starp lielākajiem vējturbīnu ražotājiem Savienībā un kopā veido vairāk nekā 20 % no visa Savienības SŠA pieprasījuma. Tie kopā importē vairāk nekā 30 % no visa importa no attiecīgajām valstīm. Abi uzņēmumi ir izvirzījuši vairākus argumentus, proti, attiecībā uz i) piegādes stabilitātes zudumu; ii) vēja enerģijas nozares konkurētspējas zudumu; iii) risku, ka daļa to ražošanas tiks pārvietota, un iv) saderīgumu ar Savienības mērķiem atjaunojamu energoresursu enerģijas jomā, ja tiktu noteikti pasākumi. |
| --- | --- |

(469)

Divi lietotāji, kas sadarbojās, ir starp lielākajiem vējturbīnu ražotājiem Savienībā un kopā veido vairāk nekā 20 % no visa Savienības SŠA pieprasījuma. Tie kopā importē vairāk nekā 30 % no visa importa no attiecīgajām valstīm. Abi uzņēmumi ir izvirzījuši vairākus argumentus, proti, attiecībā uz i) piegādes stabilitātes zudumu; ii) vēja enerģijas nozares konkurētspējas zudumu; iii) risku, ka daļa to ražošanas tiks pārvietota, un iv) saderīgumu ar Savienības mērķiem atjaunojamu energoresursu enerģijas jomā, ja tiktu noteikti pasākumi.

i)   
  Piegādes stabilitāte

Piegādes stabilitāte

| (470) | Vējturbīnu ražotāji apgalvoja, ka turbīnu lāpstiņās lietotajiem SŠA tiek veikta sarežģīta sertifikācija, kas ietver intensīvus un ilgstošus testēšanas posmus. Lietotāji apgalvoja arī, ka tikai Ķīnas SŠA ražotāji savas vertikālās integrācijas dēļ var īsā laikā nodrošināt lielus apjomus viendabīgā kvalitātē. Tie norādīja arī, ka Savienības ražotāju ražošanas apjoms ir nepietiekams, jo tas nesasniedz kopējo patēriņu Savienībā. Kā norādījuši lietotāji, šo iemeslu dēļ vējturbīnu nozare nevar operatīvi nomainīt piegādātājus un, pat ja tā to varētu, Savienībā netiek saražots pietiekami daudz SŠA. |
| --- | --- |

(470)

Vējturbīnu ražotāji apgalvoja, ka turbīnu lāpstiņās lietotajiem SŠA tiek veikta sarežģīta sertifikācija, kas ietver intensīvus un ilgstošus testēšanas posmus. Lietotāji apgalvoja arī, ka tikai Ķīnas SŠA ražotāji savas vertikālās integrācijas dēļ var īsā laikā nodrošināt lielus apjomus viendabīgā kvalitātē. Tie norādīja arī, ka Savienības ražotāju ražošanas apjoms ir nepietiekams, jo tas nesasniedz kopējo patēriņu Savienībā. Kā norādījuši lietotāji, šo iemeslu dēļ vējturbīnu nozare nevar operatīvi nomainīt piegādātājus un, pat ja tā to varētu, Savienībā netiek saražots pietiekami daudz SŠA.

| (471) | Lai gan lielākā daļa Savienības ražotāju nav vertikāli integrēti, izmeklēšana ir parādījusi, ka piegādes grūtību novēršanai, vējturbīnu ražotāji parasti izmanto vairākavotu stratēģiju, regulāri iepērkot tādus pašus SŠA no Savienības ražotāja un no Ķīnas vai Ēģiptes ražotāja. Tomēr Komisija saņēma datus arī no trešā vējturbīnu ražotāja, kas vairākavotu piegādēm izmanto tikai Savienības ražotājus. Tas, ka konkrēta SŠA vairākavotu piegādes regulāri ietver Eiropas ražotājus – kā vertikāli integrētus, tā neintegrētus –, parāda, ka arī neintegrēti ražotāji tāpat var nodrošināt vējturbīnu ražošanai nepieciešamos SŠA. |
| --- | --- |

(471)

Lai gan lielākā daļa Savienības ražotāju nav vertikāli integrēti, izmeklēšana ir parādījusi, ka piegādes grūtību novēršanai, vējturbīnu ražotāji parasti izmanto vairākavotu stratēģiju, regulāri iepērkot tādus pašus SŠA no Savienības ražotāja un no Ķīnas vai Ēģiptes ražotāja. Tomēr Komisija saņēma datus arī no trešā vējturbīnu ražotāja, kas vairākavotu piegādēm izmanto tikai Savienības ražotājus. Tas, ka konkrēta SŠA vairākavotu piegādes regulāri ietver Eiropas ražotājus – kā vertikāli integrētus, tā neintegrētus –, parāda, ka arī neintegrēti ražotāji tāpat var nodrošināt vējturbīnu ražošanai nepieciešamos SŠA.

| (472) | Attiecībā uz Savienības ražošanas jaudu, kas redzama 5. tabulā, Savienības ražošanas apjoms patlaban gan ir zemāks par patēriņu, kas redzams 2. tabulā, taču kopējā Savienības ražošanas jauda to pārsniedz. Izmeklēšana ir parādījusi, ka patlaban ir pieejama vairāk nekā 40 % liela neizmantotā jauda, jo ir palielinājies imports no ĶTR un Ēģiptes par dempinga un zemām cenām un tas ir pārņēmis Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Šī neizmantotā jauda ir sadalīta starp 16 Savienības ražotājiem, tādējādi Savienība ir konkurējošs tirgus, kurā ir dažādi iekšējie piegādes avoti. Turklāt ir viegli izveidot papildu jaudu, jo tam būtu nepieciešami tikai mazi ieguldījumi. Savienības ražošanas nozare jau patlaban apgādā vējturbīnu nozari un tātad ir jau sertificēts piegādātājs, kas tādējādi, pastāvot taisnīgiem tirgus apstākļiem, var viegli palielināt piedāvājumu. |
| --- | --- |

(472)

Attiecībā uz Savienības ražošanas jaudu, kas redzama 5. tabulā, Savienības ražošanas apjoms patlaban gan ir zemāks par patēriņu, kas redzams 2. tabulā, taču kopējā Savienības ražošanas jauda to pārsniedz. Izmeklēšana ir parādījusi, ka patlaban ir pieejama vairāk nekā 40 % liela neizmantotā jauda, jo ir palielinājies imports no ĶTR un Ēģiptes par dempinga un zemām cenām un tas ir pārņēmis Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Šī neizmantotā jauda ir sadalīta starp 16 Savienības ražotājiem, tādējādi Savienība ir konkurējošs tirgus, kurā ir dažādi iekšējie piegādes avoti. Turklāt ir viegli izveidot papildu jaudu, jo tam būtu nepieciešami tikai mazi ieguldījumi. Savienības ražošanas nozare jau patlaban apgādā vējturbīnu nozari un tātad ir jau sertificēts piegādātājs, kas tādējādi, pastāvot taisnīgiem tirgus apstākļiem, var viegli palielināt piedāvājumu.

| (473) | Turklāt vidējā termiņā un ilgtermiņā vējturbīnu ražotāji varētu sertificēt vēl citus SŠA ražotājus vai nu no Savienības, vai citiem avotiem, kas neīsteno dempingu. Kā minēts 465. apsvērumā, viens no vējturbīnu ražotājiem ir izstrādājis vairākavotu stratēģiju, kurā izmantoti vairāki Savienības ražotāji. Turklāt Savienībā pastāv pietiekama neizmantotā jauda, lai tā rīkotos arī lieliem vējturbīnu ražotājiem nepieciešamajā apmērā. |
| --- | --- |

(473)

Turklāt vidējā termiņā un ilgtermiņā vējturbīnu ražotāji varētu sertificēt vēl citus SŠA ražotājus vai nu no Savienības, vai citiem avotiem, kas neīsteno dempingu. Kā minēts 465. apsvērumā, viens no vējturbīnu ražotājiem ir izstrādājis vairākavotu stratēģiju, kurā izmantoti vairāki Savienības ražotāji. Turklāt Savienībā pastāv pietiekama neizmantotā jauda, lai tā rīkotos arī lieliem vējturbīnu ražotājiem nepieciešamajā apmērā.

| (474) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens no vējturbīnu ražotājiem apgalvoja, ka Komisija nav izdarījusi secinājumus no sertifikācijas procesa un ir kļūdaini secinājusi, ka SŠA piegādātājus nomainīt ir viegli. Tas pats vējturbīnu ražotājs norādīja, ka Savienības ražotāju neizmantotā jauda ir sadalīta starp 16 Savienības ražotājiem un nebūtu reālistiski sertificēt visus 16 Savienības ražotājus. Tā pati persona apgalvoja, ka, ņemot vērā ilgo un dārgo sertifikācijas procesu un faktu, ka Savienības ražošanas nozare nespēj nodrošināt lielus daudzumus viendabīgas kvalitātes ražojumu, nebūtu komerciāli dzīvotspējīgi mainīt piegādātājus vai iegādāties ražojumus tikai no Savienības ražotājiem. Šis vējturbīnu ražotājs apgalvoja arī, ka lietotāji nevar paļauties uz to, ka Savienības ražotāji varētu viegli izveidot papildu jaudu. |
| --- | --- |

(474)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens no vējturbīnu ražotājiem apgalvoja, ka Komisija nav izdarījusi secinājumus no sertifikācijas procesa un ir kļūdaini secinājusi, ka SŠA piegādātājus nomainīt ir viegli. Tas pats vējturbīnu ražotājs norādīja, ka Savienības ražotāju neizmantotā jauda ir sadalīta starp 16 Savienības ražotājiem un nebūtu reālistiski sertificēt visus 16 Savienības ražotājus. Tā pati persona apgalvoja, ka, ņemot vērā ilgo un dārgo sertifikācijas procesu un faktu, ka Savienības ražošanas nozare nespēj nodrošināt lielus daudzumus viendabīgas kvalitātes ražojumu, nebūtu komerciāli dzīvotspējīgi mainīt piegādātājus vai iegādāties ražojumus tikai no Savienības ražotājiem. Šis vējturbīnu ražotājs apgalvoja arī, ka lietotāji nevar paļauties uz to, ka Savienības ražotāji varētu viegli izveidot papildu jaudu.

| (475) | Pirmkārt, kā aprakstīts 472. un 473. apsvērumā, un pretēji tam, kas tika apgalvots, Komisija izmeklēšanā ņēma vērā faktu, ka SŠA ražotājiem ir jāveic sertifikācijas process, lai varētu veikt piegādes vējturbīnu ražošanas nozarei. Komisija atsaucās uz iespēju vidējā termiņā un ilgtermiņā sertificēt papildu SŠA ražotājus un nesecināja, ka nomainīt piegādātājus noteikti būtu “viegli”. Gluži pretēji, Komisija ņēma vērā sertifikācijas procesa lielo ilgumu un to, ka nav reālistiski sertificēt visus Savienības ražotājus attiecībā uz visiem SŠA veidiem. Tomēr, kā jau izklāstīts 472. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka ir reālistiski palielināt konkrēta ražotāja ražošanas jaudu, ja vējturbīnu ražotājs vēlas iegādāties lielus apjomus no viena sertificēta Savienības ražotāja. Pēc galīgās informācijas izpaušanas attiecīgā ieinteresētā persona neiesniedza papildu informāciju, kas atspēkotu šos konstatējumus. |
| --- | --- |

(475)

Pirmkārt, kā aprakstīts 472. un 473. apsvērumā, un pretēji tam, kas tika apgalvots, Komisija izmeklēšanā ņēma vērā faktu, ka SŠA ražotājiem ir jāveic sertifikācijas process, lai varētu veikt piegādes vējturbīnu ražošanas nozarei. Komisija atsaucās uz iespēju vidējā termiņā un ilgtermiņā sertificēt papildu SŠA ražotājus un nesecināja, ka nomainīt piegādātājus noteikti būtu “viegli”. Gluži pretēji, Komisija ņēma vērā sertifikācijas procesa lielo ilgumu un to, ka nav reālistiski sertificēt visus Savienības ražotājus attiecībā uz visiem SŠA veidiem. Tomēr, kā jau izklāstīts 472. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka ir reālistiski palielināt konkrēta ražotāja ražošanas jaudu, ja vējturbīnu ražotājs vēlas iegādāties lielus apjomus no viena sertificēta Savienības ražotāja. Pēc galīgās informācijas izpaušanas attiecīgā ieinteresētā persona neiesniedza papildu informāciju, kas atspēkotu šos konstatējumus.

| (476) | Otrkārt, kā sīkāk izklāstīts 472. un 473. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā piegādes deficīta risks ir diezgan zems. Līdzīgi ieinteresētā persona nav iesniegusi papildu informāciju, kas būtu varējusi atspēkot šos konstatējumus. |
| --- | --- |

(476)

Otrkārt, kā sīkāk izklāstīts 472. un 473. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā piegādes deficīta risks ir diezgan zems. Līdzīgi ieinteresētā persona nav iesniegusi papildu informāciju, kas būtu varējusi atspēkot šos konstatējumus.

| (477) | Visbeidzot, tiek atzīmēts, ka antidempinga pasākumu mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences noteikumus Savienības tirgū, nevis novērst importu no attiecīgajām valstīm. Šajā konkrētajā lietā izmeklēšanā tika konstatēts, ka antidempinga maksājumi vējturbīnu ražotājiem neliegs arī turpmāk iegādāties ražojumus par taisnīgu cenu no saviem pašlaik sertificētajiem piegādātājiem attiecīgajās valstīs. To jo īpaši apstiprina konstatējumi, kas izklāstīti 481.–484. apsvērumā, t. i., ka maksājumiem būtu tikai ļoti minimāla ietekme uz vējturbīnu ražotāju izmaksām un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(477)

Visbeidzot, tiek atzīmēts, ka antidempinga pasākumu mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences noteikumus Savienības tirgū, nevis novērst importu no attiecīgajām valstīm. Šajā konkrētajā lietā izmeklēšanā tika konstatēts, ka antidempinga maksājumi vējturbīnu ražotājiem neliegs arī turpmāk iegādāties ražojumus par taisnīgu cenu no saviem pašlaik sertificētajiem piegādātājiem attiecīgajās valstīs. To jo īpaši apstiprina konstatējumi, kas izklāstīti 481.–484. apsvērumā, t. i., ka maksājumiem būtu tikai ļoti minimāla ietekme uz vējturbīnu ražotāju izmaksām un rentabilitāti.

| (478) | Tāpēc rezultātā apgalvojumi par piegādes stabilitāti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(478)

Tāpēc rezultātā apgalvojumi par piegādes stabilitāti tika noraidīti.

ii)   
  Vēja enerģijas nozares konkurētspēja

Vēja enerģijas nozares konkurētspēja

| (479) | Vējturbīnu ražotāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka SŠA cenu kāpums neizbēgami būtiski ietekmētu to konkurētspēju. Tie apgalvoja, ka SŠA izmaksu īpatsvars ir jāvērtē lāpstiņu ražošanas, nevis visa vējparka līmenī. Turklāt tie apgalvoja, ka izmaksu pieaugumu potenciālo maksājumu dēļ nevarētu novirzīt vējparku attīstītājiem, jo starp vējparka projekta piedāvājuma izteikšanu un tā faktisko īstenošanu paiet daudz laika. Kā norādījuši vējturbīnu ražotāji, maksājumu izraisītais izmaksu pieaugums ietekmēs visas Savienības vēja enerģijas nozares ilgtermiņa tehnoloģisko izdzīvošanu, jo ir svarīgi veikt nozīmīgus ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, lai saglabātu vadošo pozīciju tehnoloģiju efektivitātes ziņā. |
| --- | --- |

(479)

Vējturbīnu ražotāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka SŠA cenu kāpums neizbēgami būtiski ietekmētu to konkurētspēju. Tie apgalvoja, ka SŠA izmaksu īpatsvars ir jāvērtē lāpstiņu ražošanas, nevis visa vējparka līmenī. Turklāt tie apgalvoja, ka izmaksu pieaugumu potenciālo maksājumu dēļ nevarētu novirzīt vējparku attīstītājiem, jo starp vējparka projekta piedāvājuma izteikšanu un tā faktisko īstenošanu paiet daudz laika. Kā norādījuši vējturbīnu ražotāji, maksājumu izraisītais izmaksu pieaugums ietekmēs visas Savienības vēja enerģijas nozares ilgtermiņa tehnoloģisko izdzīvošanu, jo ir svarīgi veikt nozīmīgus ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, lai saglabātu vadošo pozīciju tehnoloģiju efektivitātes ziņā.

| (480) | Izmeklēšana ir parādījusi, ka turbīnu lāpstiņas nepārdod atsevišķi, bet gan kā daļu no vējturbīnas. Šajā sakarā vējparku attīstītāji regulāri pērk papildu vējparku infrastruktūru no vējturbīnu ražotājiem. Tādēļ attiecībā uz vējturbīnu ražotāju konkurētspēju SŠA izmaksas ir jānosaka vai nu saistībā ar visu vējturbīnu, vai visu vējparku tehnoloģiju, ko pārdod vējturbīnu ražotāji, nevis tikai saistībā ar to lāpstiņu ražošanu, uz kurām attiecas apgalvojums, jo šādi netiks atspoguļota tirgus realitāte. |
| --- | --- |

(480)

Izmeklēšana ir parādījusi, ka turbīnu lāpstiņas nepārdod atsevišķi, bet gan kā daļu no vējturbīnas. Šajā sakarā vējparku attīstītāji regulāri pērk papildu vējparku infrastruktūru no vējturbīnu ražotājiem. Tādēļ attiecībā uz vējturbīnu ražotāju konkurētspēju SŠA izmaksas ir jānosaka vai nu saistībā ar visu vējturbīnu, vai visu vējparku tehnoloģiju, ko pārdod vējturbīnu ražotāji, nevis tikai saistībā ar to lāpstiņu ražošanu, uz kurām attiecas apgalvojums, jo šādi netiks atspoguļota tirgus realitāte.

| (481) | Divi galvenie vējturbīnu lāpstiņu ražošanā izmantotie komponenti ir SŠA un epoksīdsveķi. Tādēļ SŠA veido [10 % līdz 35 %] no lāpstiņas izejvielu izmaksām, ko ietekmē gan SŠA īpatsvars, gan citi izmantotie materiāli. Tomēr izmeklēšana ir arī parādījusi, ka lāpstiņu ražošana ir darbietilpīga, tādēļ SŠA īpatsvars lāpstiņas kopējās izgatavošanas izmaksās ir ievērojami zemāks un veido vienīgi [4 % līdz 14 %]. Šis īpatsvars vējturbīnas kopējās izmaksās un visa vējparka kopējās celtniecības izmaksās samazinās vēl vairāk līdz [0,1 % līdz 2 %]. |
| --- | --- |

(481)

Divi galvenie vējturbīnu lāpstiņu ražošanā izmantotie komponenti ir SŠA un epoksīdsveķi. Tādēļ SŠA veido [10 % līdz 35 %] no lāpstiņas izejvielu izmaksām, ko ietekmē gan SŠA īpatsvars, gan citi izmantotie materiāli. Tomēr izmeklēšana ir arī parādījusi, ka lāpstiņu ražošana ir darbietilpīga, tādēļ SŠA īpatsvars lāpstiņas kopējās izgatavošanas izmaksās ir ievērojami zemāks un veido vienīgi [4 % līdz 14 %]. Šis īpatsvars vējturbīnas kopējās izmaksās un visa vējparka kopējās celtniecības izmaksās samazinās vēl vairāk līdz [0,1 % līdz 2 %].

| (482) | Tā kā SŠA nozīme vējparka kopējās izmaksās ir neliela [0,1 % līdz 2 %], SŠA noteiktā galīgā maksājuma ietekme uz vējparka kopējām izmaksām tiek uzskatīta par nebūtisku, jo īpaši ņemot vērā, ka lielu daļu SŠA iegūst Savienībā. Izmeklēšana liecina, ka Savienības vējturbīnu ražotājiem ir arī ievērojama spēja aizstāvēt savas intereses, lai pārnestu tālāk šīs papildu izmaksas uz vējparku attīstītājiem, jo tie kopīgi ir galvenie vējturbīnu piegādātāji Savienības tirgum. Ņemot vērā, ka vējparka izmaksās SŠA veido nelielu daļu, rentabilitātei būtu jāpaliek līmenī, kas ļauj saglabāt ieguldījumu apjomu pētniecībā un izstrādē – tam ir liela nozīme, lai saglabātu vadošo pozīciju tehnoloģiju efektivitātes ziņā. |
| --- | --- |

(482)

Tā kā SŠA nozīme vējparka kopējās izmaksās ir neliela [0,1 % līdz 2 %], SŠA noteiktā galīgā maksājuma ietekme uz vējparka kopējām izmaksām tiek uzskatīta par nebūtisku, jo īpaši ņemot vērā, ka lielu daļu SŠA iegūst Savienībā. Izmeklēšana liecina, ka Savienības vējturbīnu ražotājiem ir arī ievērojama spēja aizstāvēt savas intereses, lai pārnestu tālāk šīs papildu izmaksas uz vējparku attīstītājiem, jo tie kopīgi ir galvenie vējturbīnu piegādātāji Savienības tirgum. Ņemot vērā, ka vējparka izmaksās SŠA veido nelielu daļu, rentabilitātei būtu jāpaliek līmenī, kas ļauj saglabāt ieguldījumu apjomu pētniecībā un izstrādē – tam ir liela nozīme, lai saglabātu vadošo pozīciju tehnoloģiju efektivitātes ziņā.

| (483) | Lai gan nav iespējams izslēgt, ka konkurence starp iepirkuma procedūru netiešajiem dalībniekiem šādu pārnešanu varētu apgrūtināt, būtu jāņem vērā, ka, atšķirībā no SŠA ražotājiem, vējturbīnu ražotājiem, kas sadarbojās, finansiālais stāvoklis ir veselīgs un peļņas procents tāds, ka nelielā maksājumu ietekme tiktu viegli absorbēta. Turklāt abi vējturbīnu ražotāji, kas sadarbojās, vējparku attīstītājiem pārdod ne tikai vējturbīnas, bet arī ar tām saistītos turpmākos apkopes pakalpojumus. Šie līgumi ir ļoti ienesīgi. Šīs darījumdarbības pakalpojumu elementa pievilcīgumu atspoguļo arī tas, ka viens no lietotājiem, kas sadarbojās, nesen iegādājās maksātnespējīga konkurenta pakalpojumu nodaļu (105). |
| --- | --- |

(483)

Lai gan nav iespējams izslēgt, ka konkurence starp iepirkuma procedūru netiešajiem dalībniekiem šādu pārnešanu varētu apgrūtināt, būtu jāņem vērā, ka, atšķirībā no SŠA ražotājiem, vējturbīnu ražotājiem, kas sadarbojās, finansiālais stāvoklis ir veselīgs un peļņas procents tāds, ka nelielā maksājumu ietekme tiktu viegli absorbēta. Turklāt abi vējturbīnu ražotāji, kas sadarbojās, vējparku attīstītājiem pārdod ne tikai vējturbīnas, bet arī ar tām saistītos turpmākos apkopes pakalpojumus. Šie līgumi ir ļoti ienesīgi. Šīs darījumdarbības pakalpojumu elementa pievilcīgumu atspoguļo arī tas, ka viens no lietotājiem, kas sadarbojās, nesen iegādājās maksātnespējīga konkurenta pakalpojumu nodaļu (105).

105

| (484) | Tādēļ antidempinga maksājumu radītu izmaksu pieaugumu, ko nav iespējams novirzīt tālāk vējparku attīstītājiem, vējturbīnu ražotāji vienmēr varētu viegli absorbēt. Turklāt, kā minēts 473. apsvērumā, vējturbīnu ražotājiem būtu arī jāspēj nomainīt piegādātājus pret dempinga neietekmētu SŠA avotu Savienībā vai citur. |
| --- | --- |

(484)

Tādēļ antidempinga maksājumu radītu izmaksu pieaugumu, ko nav iespējams novirzīt tālāk vējparku attīstītājiem, vējturbīnu ražotāji vienmēr varētu viegli absorbēt. Turklāt, kā minēts 473. apsvērumā, vējturbīnu ražotājiem būtu arī jāspēj nomainīt piegādātājus pret dempinga neietekmētu SŠA avotu Savienībā vai citur.

| (485) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas divi vējturbīnu ražotāji atkārtoja savu argumentu, ka maksājumu ietekme uz vējturbīnu nozares konkurētspēju būtu jāvērtē nevis vējparku vai vējturbīnu kontekstā, bet tikai saistībā ar vējturbīnu lāpstiņām. Viens no tiem apgalvoja, ka lāpstiņas netiekot ražotas kopā ar citām vējturbīnu sastāvdaļām un ka, novērtējot maksājumu ietekmi attiecībā uz visu vējparku, netiek ņemta vērā darījumdarbības realitāte. |
| --- | --- |

(485)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas divi vējturbīnu ražotāji atkārtoja savu argumentu, ka maksājumu ietekme uz vējturbīnu nozares konkurētspēju būtu jāvērtē nevis vējparku vai vējturbīnu kontekstā, bet tikai saistībā ar vējturbīnu lāpstiņām. Viens no tiem apgalvoja, ka lāpstiņas netiekot ražotas kopā ar citām vējturbīnu sastāvdaļām un ka, novērtējot maksājumu ietekmi attiecībā uz visu vējparku, netiek ņemta vērā darījumdarbības realitāte.

| (486) | Otrs vējturbīnu ražotājs apstrīdēja, ka vējturbīnu ražošanas nozares finansiālais stāvoklis kopumā būtu veselīgs. Tas apgalvoja, ka novērtējumā nebūtu jāiekļauj vējturbīnu apkopes darījumdarbība, jo uzņēmuma struktūrā tā būtu cita darījumdarbības struktūrvienība. |
| --- | --- |

(486)

Otrs vējturbīnu ražotājs apstrīdēja, ka vējturbīnu ražošanas nozares finansiālais stāvoklis kopumā būtu veselīgs. Tas apgalvoja, ka novērtējumā nebūtu jāiekļauj vējturbīnu apkopes darījumdarbība, jo uzņēmuma struktūrā tā būtu cita darījumdarbības struktūrvienība.

| (487) | Tā pati persona atkārtoti apgalvoja, ka projektos vēja enerģijas nozare tieši konkurē ar ražotājiem citu enerģijas avotu, jo īpaši saules enerģijas, jomā. Tomēr saules enerģijas paneļi galvenokārt tiek ražoti ārpus Eiropas Savienības ar zemākām darbaspēka izmaksām. Tā apgalvoja, ka Komisijai tas būtu jāņem vērā analīzē. |
| --- | --- |

(487)

Tā pati persona atkārtoti apgalvoja, ka projektos vēja enerģijas nozare tieši konkurē ar ražotājiem citu enerģijas avotu, jo īpaši saules enerģijas, jomā. Tomēr saules enerģijas paneļi galvenokārt tiek ražoti ārpus Eiropas Savienības ar zemākām darbaspēka izmaksām. Tā apgalvoja, ka Komisijai tas būtu jāņem vērā analīzē.

| (488) | Tā pati persona apgalvoja arī, ka cenu spiediena dēļ tā nespētu aizstāvēt savas intereses attiecībā uz izmaksu pārnešanu. |
| --- | --- |

(488)

Tā pati persona apgalvoja arī, ka cenu spiediena dēļ tā nespētu aizstāvēt savas intereses attiecībā uz izmaksu pārnešanu.

| (489) | Viens vējturbīnu ražotājs apgalvoja arī, ka apkopes darījumdarbību veic cita darījumdarbības struktūrvienība un ka konkurētspēja būtu jāanalizē katrai šādai struktūrvienībai atsevišķi. Asociācija, kas pārstāv vēja enerģijas nozari, apgalvoja arī, ka kopumā nozares finansiālais stāvoklis nav tik veselīgs, lai tā varētu absorbēt izejvielu cenu pieaugumu, jo daži vējturbīnu ražotāji cieš zaudējumus un pēdējos gados peļņas procents kopumā ir samazinājies. |
| --- | --- |

(489)

Viens vējturbīnu ražotājs apgalvoja arī, ka apkopes darījumdarbību veic cita darījumdarbības struktūrvienība un ka konkurētspēja būtu jāanalizē katrai šādai struktūrvienībai atsevišķi. Asociācija, kas pārstāv vēja enerģijas nozari, apgalvoja arī, ka kopumā nozares finansiālais stāvoklis nav tik veselīgs, lai tā varētu absorbēt izejvielu cenu pieaugumu, jo daži vējturbīnu ražotāji cieš zaudējumus un pēdējos gados peļņas procents kopumā ir samazinājies.

| (490) | Komisija atgādina izmeklēšanā atklāto, ka lāpstiņas netiek pārdotas atsevišķi, bet gan kopā ar vējturbīnām vai pat kā daļa no visa vējparka. Tāpēc maksājumu ietekme uz vējturbīnu lāpstiņām ir jāanalizē, ņemot vērā lāpstiņu ražošanas pārvietošanas risku, bet nevis analizējot vējturbīnu ražotāju konkurētspēju. Komisija ir analizējusi izlasē iekļauto vējturbīnu ražotāju finansiālo stāvokli, un ir pierādīts, ka tas ir veselīgs. Lai kāda būtu iekšējā organizācija dažādās darījumdarbības struktūrvienībās, vējturbīnu apkope ir cieši saistīta ar vējturbīnu pārdošanu. Tāpēc iekšējais dalījums darījumdarbības struktūrvienībās neietekmē konkurētspējas analīzi, kurā jāņem vērā darījumdarbības modelis kopumā. |
| --- | --- |

(490)

Komisija atgādina izmeklēšanā atklāto, ka lāpstiņas netiek pārdotas atsevišķi, bet gan kopā ar vējturbīnām vai pat kā daļa no visa vējparka. Tāpēc maksājumu ietekme uz vējturbīnu lāpstiņām ir jāanalizē, ņemot vērā lāpstiņu ražošanas pārvietošanas risku, bet nevis analizējot vējturbīnu ražotāju konkurētspēju. Komisija ir analizējusi izlasē iekļauto vējturbīnu ražotāju finansiālo stāvokli, un ir pierādīts, ka tas ir veselīgs. Lai kāda būtu iekšējā organizācija dažādās darījumdarbības struktūrvienībās, vējturbīnu apkope ir cieši saistīta ar vējturbīnu pārdošanu. Tāpēc iekšējais dalījums darījumdarbības struktūrvienībās neietekmē konkurētspējas analīzi, kurā jāņem vērā darījumdarbības modelis kopumā.

| (491) | Komisija ņēma vērā arī to, ka vēja enerģija konkurē ar citiem enerģijas avotiem, piemēram, saules enerģiju, citustarp energoneitrālos iepirkumos, un ka saules enerģijas paneļus tagad ražo galvenokārt ārpus Savienības. Vēja enerģija, pamatojoties uz visām vējparka tehnoloģiju izmaksām, konkurē ar citiem enerģijas avotiem, un izmeklēšana ir pierādījusi, ka maksājumi, ko noteiktu SŠA, visas vējparka tehnoloģiju izmaksas ietekmētu nedaudz. Jaunuzstādītā vēja enerģijas jauda pēdējo desmit gadu laikā izmaksu ziņā ir kļuvusi daudz efektīvāka. Tādēļ maksājumiem nevajadzētu ietekmēt vēja enerģijas konkurētspēju attiecībā pret citiem enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

(491)

Komisija ņēma vērā arī to, ka vēja enerģija konkurē ar citiem enerģijas avotiem, piemēram, saules enerģiju, citustarp energoneitrālos iepirkumos, un ka saules enerģijas paneļus tagad ražo galvenokārt ārpus Savienības. Vēja enerģija, pamatojoties uz visām vējparka tehnoloģiju izmaksām, konkurē ar citiem enerģijas avotiem, un izmeklēšana ir pierādījusi, ka maksājumi, ko noteiktu SŠA, visas vējparka tehnoloģiju izmaksas ietekmētu nedaudz. Jaunuzstādītā vēja enerģijas jauda pēdējo desmit gadu laikā izmaksu ziņā ir kļuvusi daudz efektīvāka. Tādēļ maksājumiem nevajadzētu ietekmēt vēja enerģijas konkurētspēju attiecībā pret citiem enerģijas avotiem.

| (492) | Komisija ir ņēmusi vērā arī cenu spiedienu, ko vējturbīnu ražotājiem ir radījusi iepirkumu sistēma. Tomēr Savienības vējturbīnu ražotāju spēcīgā pozīcija tirgū nodrošina zināmu spēju aizstāvēt savas intereses. |
| --- | --- |

(492)

Komisija ir ņēmusi vērā arī cenu spiedienu, ko vējturbīnu ražotājiem ir radījusi iepirkumu sistēma. Tomēr Savienības vējturbīnu ražotāju spēcīgā pozīcija tirgū nodrošina zināmu spēju aizstāvēt savas intereses.

| (493) | Tas, ka daži vējturbīnu ražotāji cieš zaudējumus un ka pēdējo gadu laikā peļņas procents kopumā ir samazinājies, nav pretrunā vispārējai ainai, kurā nozares finansiālais stāvoklis ir veselīgs. Peļņas procenta samazinājums pēdējos gados nav saistīts ar izejvielu cenu pieaugumu, bet galvenokārt ar izmaiņām sistēmā, kā piešķir vējparku līgumus. Šīs izmaiņas ir skaidrojamas ar tirgus konsolidācijas posmu, kurā daži vējturbīnu ražotāji cieš zaudējumus. Tomēr nav neparasti, ka tirgus konsolidācijas posmā daži tirgus dalībnieki cieš zaudējumus. |
| --- | --- |

(493)

Tas, ka daži vējturbīnu ražotāji cieš zaudējumus un ka pēdējo gadu laikā peļņas procents kopumā ir samazinājies, nav pretrunā vispārējai ainai, kurā nozares finansiālais stāvoklis ir veselīgs. Peļņas procenta samazinājums pēdējos gados nav saistīts ar izejvielu cenu pieaugumu, bet galvenokārt ar izmaiņām sistēmā, kā piešķir vējparku līgumus. Šīs izmaiņas ir skaidrojamas ar tirgus konsolidācijas posmu, kurā daži vējturbīnu ražotāji cieš zaudējumus. Tomēr nav neparasti, ka tirgus konsolidācijas posmā daži tirgus dalībnieki cieš zaudējumus.

| (494) | Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju CCCLA apgalvoja, ka tad, ja Komisija SŠA importam no Ķīnas un Ēģiptes noteiktu augstus antidempinga maksājumus, Savienības SŠA ražošanas nozare varētu gūt lielāku peļņu, bet SŠA izmaksas Eiropas vējturbīnu ražotājiem attiecīgi palielinātos. CCCLA apgalvoja arī, ka kompozītmateriāli, ieskaitot SŠA, veido vairāk nekā 90 % no vējturbīnu lāpstiņu ražošanas izmaksām. CCCLA uzskatīja, ka Komisijai nav jēgas salīdzināt SŠA izmaksas ar vējparka kopējām izmaksām. CCCLA uzsvēra, ka Eiropas vējturbīnu ražotājiem ir jābūt konkurētspējīgiem izmaksu ziņā. Šajā sakarā CCCLA apgalvoja, ka būtu jāpatur prātā, ka vēja enerģijas nozare konkurē arī ar citiem atjaunojamo energoresursu avotiem (piemēram, arī ar saules fotoelementu paneļiem, ko ražo ārpus Eiropas Savienības). |
| --- | --- |

(494)

Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju CCCLA apgalvoja, ka tad, ja Komisija SŠA importam no Ķīnas un Ēģiptes noteiktu augstus antidempinga maksājumus, Savienības SŠA ražošanas nozare varētu gūt lielāku peļņu, bet SŠA izmaksas Eiropas vējturbīnu ražotājiem attiecīgi palielinātos. CCCLA apgalvoja arī, ka kompozītmateriāli, ieskaitot SŠA, veido vairāk nekā 90 % no vējturbīnu lāpstiņu ražošanas izmaksām. CCCLA uzskatīja, ka Komisijai nav jēgas salīdzināt SŠA izmaksas ar vējparka kopējām izmaksām. CCCLA uzsvēra, ka Eiropas vējturbīnu ražotājiem ir jābūt konkurētspējīgiem izmaksu ziņā. Šajā sakarā CCCLA apgalvoja, ka būtu jāpatur prātā, ka vēja enerģijas nozare konkurē arī ar citiem atjaunojamo energoresursu avotiem (piemēram, arī ar saules fotoelementu paneļiem, ko ražo ārpus Eiropas Savienības).

CCCLA

CCCLA

CCCLA

CCCLA

CCCLA

| (495) | Komisija norāda, kā minēts 481. apsvērumā, SŠA veido [4 % līdz 14 %] no lāpstiņu izgatavošanas izmaksām. To nav apstrīdējuši vējturbīnu ražotāji, kuri šos datus ir snieguši. Turklāt CCCLA nav paskaidrojusi, kāpēc, novērtējot to subjektu konkurētspēju, kuri pārdod visas vējparka tehnoloģijas, “nav jēgas salīdzināt SŠA izmaksas ar vējparka kopējām izmaksām”. Šis apgalvojums nav sīkāk pamatots. Šajā ziņā, kā paskaidrots 480. apsvērumā, izmeklēšana ir parādījusi, ka turbīnu lāpstiņas nepārdod atsevišķi, bet gan kā daļu no vējturbīnas. Tāpēc piezīmes, ko šajā sakarā izteica CCCLA, tika noraidītas. |
| --- | --- |

(495)

Komisija norāda, kā minēts 481. apsvērumā, SŠA veido [4 % līdz 14 %] no lāpstiņu izgatavošanas izmaksām. To nav apstrīdējuši vējturbīnu ražotāji, kuri šos datus ir snieguši. Turklāt CCCLA nav paskaidrojusi, kāpēc, novērtējot to subjektu konkurētspēju, kuri pārdod visas vējparka tehnoloģijas, “nav jēgas salīdzināt SŠA izmaksas ar vējparka kopējām izmaksām”. Šis apgalvojums nav sīkāk pamatots. Šajā ziņā, kā paskaidrots 480. apsvērumā, izmeklēšana ir parādījusi, ka turbīnu lāpstiņas nepārdod atsevišķi, bet gan kā daļu no vējturbīnas. Tāpēc piezīmes, ko šajā sakarā izteica CCCLA, tika noraidītas.

CCCLA

CCCLA

| (496) | Ņemot vērā minēto, visi apgalvojumi par vējturbīnu ražotāju konkurētspēju tika noraidīti. |
| --- | --- |

(496)

Ņemot vērā minēto, visi apgalvojumi par vējturbīnu ražotāju konkurētspēju tika noraidīti.

iii)   
  Lāpstiņu ražošanas pārvietošana

Lāpstiņu ražošanas pārvietošana

| (497) | Lietotāji, kas sadarbojās, apgalvoja arī, ka lāpstiņu ražošanas izmaksu sadārdzināšanās novestu pie šā ražošanas posma pārcelšanas ārpus Savienības un rezultātā Savienība zaudētu tūkstošiem darbvietu. |
| --- | --- |

(497)

Lietotāji, kas sadarbojās, apgalvoja arī, ka lāpstiņu ražošanas izmaksu sadārdzināšanās novestu pie šā ražošanas posma pārcelšanas ārpus Savienības un rezultātā Savienība zaudētu tūkstošiem darbvietu.

| (498) | Izmeklēšana liecina, ka sauszemes vējturbīnu lāpstiņu ražošanas pārvietošana notiek jau patlaban, kad SŠA nav piemēroti nekādi pasākumi. Tas tā ir tādēļ, ka vējparku projektu tirgus ārpus Savienības aug un jaunu vējparku projektu attīstīšana Savienībā mazinās, piemēram, Vācijā tā ir zemākā pēdējo 20 gadu laikā. Cits iemesls ir lāpstiņu ražošanā iesaistītās augstās darbaspēka izmaksas. Izmeklēšana ir parādījusi, ka lāpstiņu ražošana ir darbietilpīga un darbaspēka izmaksas pārsniedz SŠA izmaksas par [300 % līdz 700 %]. Tādēļ zemākas darbaspēka izmaksas trešās valstīs ir spēcīgs stimuls pārcelt lāpstiņu ražošanu. Antidempinga maksājumu noteikšanai SŠA būtu neliela nozīme vai tās nebūtu nemaz. |
| --- | --- |

(498)

Izmeklēšana liecina, ka sauszemes vējturbīnu lāpstiņu ražošanas pārvietošana notiek jau patlaban, kad SŠA nav piemēroti nekādi pasākumi. Tas tā ir tādēļ, ka vējparku projektu tirgus ārpus Savienības aug un jaunu vējparku projektu attīstīšana Savienībā mazinās, piemēram, Vācijā tā ir zemākā pēdējo 20 gadu laikā. Cits iemesls ir lāpstiņu ražošanā iesaistītās augstās darbaspēka izmaksas. Izmeklēšana ir parādījusi, ka lāpstiņu ražošana ir darbietilpīga un darbaspēka izmaksas pārsniedz SŠA izmaksas par [300 % līdz 700 %]. Tādēļ zemākas darbaspēka izmaksas trešās valstīs ir spēcīgs stimuls pārcelt lāpstiņu ražošanu. Antidempinga maksājumu noteikšanai SŠA būtu neliela nozīme vai tās nebūtu nemaz.

| (499) | Izmeklēšanā atklājās arī, ka atkrastes vējturbīnu lāpstiņu transportēšanas izmaksām ir daudz lielāka nozīme nekā lāpstiņu izejvielu, piemēram, SŠA, cenām. Atkrastes vējturbīnu lāpstiņas ir garākas un smagākas nekā sauszemes vējturbīnu lāpstiņas, tādējādi tās ir sarežģītāk un dārgāk transportēt. Tāpēc ir maz ticams, ka antidempinga maksājumu noteikšana attiecīgajam ražojumam izraisītu atkrastes vējturbīnu lāpstiņu ražošanas pārcelšanu. |
| --- | --- |

(499)

Izmeklēšanā atklājās arī, ka atkrastes vējturbīnu lāpstiņu transportēšanas izmaksām ir daudz lielāka nozīme nekā lāpstiņu izejvielu, piemēram, SŠA, cenām. Atkrastes vējturbīnu lāpstiņas ir garākas un smagākas nekā sauszemes vējturbīnu lāpstiņas, tādējādi tās ir sarežģītāk un dārgāk transportēt. Tāpēc ir maz ticams, ka antidempinga maksājumu noteikšana attiecīgajam ražojumam izraisītu atkrastes vējturbīnu lāpstiņu ražošanas pārcelšanu.

| (500) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens vējturbīnu ražotājs atkārtoti norādīja, ka pasākumu noteikšana izraisīs lāpstiņu ražošanas pārvietošanu un ka Komisijas analīze esot balstīta uz aplamiem pieņēmumiem. |
| --- | --- |

(500)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens vējturbīnu ražotājs atkārtoti norādīja, ka pasākumu noteikšana izraisīs lāpstiņu ražošanas pārvietošanu un ka Komisijas analīze esot balstīta uz aplamiem pieņēmumiem.

| (501) | Tomēr, kā aprakstīts iepriekš 498. un 499. apsvērumā ietvertajā novērtējumā, izmeklēšanā tika konstatēti vairāki citi faktori, kuriem bija būtiska nozīme, pieņemot lēmumu par to, kur izvietot lāpstiņu ražošanu, un ka SŠA izmaksu pieaugums, visticamāk, nebūtu noteicošais faktors pārvietošanai. Fakts, ka 498. un 499. apsvērumā minēto faktoru dēļ ražošanas pārvietošana jau ir notikusi, akcentē novērtējumā secināto. Arī tas, ka, neraugoties uz zemākām darbaspēka izmaksām un ievērojamu ražošanas jaudu, tika saglabāta ražošana Savienībā, uzsver transporta izmaksu nozīmi, kuru dēļ nevar veikt pārvietošanu tikai ar izgatavošanas izmaksām saistītu priekšrocību dēļ. |
| --- | --- |

(501)

Tomēr, kā aprakstīts iepriekš 498. un 499. apsvērumā ietvertajā novērtējumā, izmeklēšanā tika konstatēti vairāki citi faktori, kuriem bija būtiska nozīme, pieņemot lēmumu par to, kur izvietot lāpstiņu ražošanu, un ka SŠA izmaksu pieaugums, visticamāk, nebūtu noteicošais faktors pārvietošanai. Fakts, ka 498. un 499. apsvērumā minēto faktoru dēļ ražošanas pārvietošana jau ir notikusi, akcentē novērtējumā secināto. Arī tas, ka, neraugoties uz zemākām darbaspēka izmaksām un ievērojamu ražošanas jaudu, tika saglabāta ražošana Savienībā, uzsver transporta izmaksu nozīmi, kuru dēļ nevar veikt pārvietošanu tikai ar izgatavošanas izmaksām saistītu priekšrocību dēļ.

| (502) | Tādēļ apgalvojumi attiecībā uz lāpstiņu ražošanas pārcelšanu uz citām trešām valstīm tika noraidīti. |
| --- | --- |

(502)

Tādēļ apgalvojumi attiecībā uz lāpstiņu ražošanas pārcelšanu uz citām trešām valstīm tika noraidīti.

iv)   
  Atjaunojamo energoresursu enerģijas politika

Atjaunojamo energoresursu enerģijas politika

| (503) | Viens no lietotājiem apgalvoja, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas politikā noteiktajiem mērķiem, jo tā būtiski sadārdzinātu vējturbīnu ražošanas izmaksas. Lai to pamatotu, tas atsaucās uz Eiropas rūpniecības iniciatīvu vēja enerģijas jomā, kurā ir ietverts mērķis līdz 2020. gadam samazināt vējturbīnu un to komponentu izgatavošanas izmaksas par 20 %. |
| --- | --- |

(503)

Viens no lietotājiem apgalvoja, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas politikā noteiktajiem mērķiem, jo tā būtiski sadārdzinātu vējturbīnu ražošanas izmaksas. Lai to pamatotu, tas atsaucās uz Eiropas rūpniecības iniciatīvu vēja enerģijas jomā, kurā ir ietverts mērķis līdz 2020. gadam samazināt vējturbīnu un to komponentu izgatavošanas izmaksas par 20 %.

| (504) | Kā redzams 480.–484. apsvērumā, izmeklēšanā šis apgalvojums nav apstiprināts, jo ir konstatēts, ka antidempinga pasākumi tikai pavisam nedaudz ietekmētu vējturbīnu ražotāju izmaksas. Šis lietotājs arī nespēj pamatot, kā attiecībā uz SŠA noteikti antidempinga pasākumi, kas veido tikai nelielu daļu no vējparka tehnoloģiju izmaksām, novērstu vēja enerģijas īpatsvara pastāvīgo pieaugšanu Eiropā vai neļautu sasniegt 2020. gada mērķi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(504)

Kā redzams 480.–484. apsvērumā, izmeklēšanā šis apgalvojums nav apstiprināts, jo ir konstatēts, ka antidempinga pasākumi tikai pavisam nedaudz ietekmētu vējturbīnu ražotāju izmaksas. Šis lietotājs arī nespēj pamatot, kā attiecībā uz SŠA noteikti antidempinga pasākumi, kas veido tikai nelielu daļu no vējparka tehnoloģiju izmaksām, novērstu vēja enerģijas īpatsvara pastāvīgo pieaugšanu Eiropā vai neļautu sasniegt 2020. gada mērķi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (505) | Viens vējturbīnu ražotājs atkārtoti norādīja, ka maksājumi būtu pretrunā mērķiem, ko ES izvirzījusi savā atjaunojamās enerģijas politikā, un apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pierādījumus vai argumentus, kas atspēkotu šo nostāju. |
| --- | --- |

(505)

Viens vējturbīnu ražotājs atkārtoti norādīja, ka maksājumi būtu pretrunā mērķiem, ko ES izvirzījusi savā atjaunojamās enerģijas politikā, un apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pierādījumus vai argumentus, kas atspēkotu šo nostāju.

| (506) | Kā norādīts 504. apsvērumā, Komisija savus konstatējumus balstīja uz analīzi par izmaksu ietekmi uz vējparku tehnoloģiju, un tika uzskatīts, ka šī ietekme ir nenozīmīga ka tai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz vēja enerģijas nozari kopumā. Turklāt izmeklēšana apliecināja arī, ka Savienības SŠA ražotājiem ir svarīga loma ilgtermiņa energoavotu stratēģijas realizēšanā Savienības atjaunojamās enerģijas politikā, lai neradītu atkarību no piegādes, ko nodrošina tikai trešās valstis. Lai vējturbīnu ražotājiem, kas pieder pie atjaunojamās enerģijas politikas, būtu uzticams partneris jaunu izejvielu izstrādē un lai veiksmīgi konkurētu ar trešo valstu ražotājiem, ir nepieciešami Eiropas SŠA ražotāji. Visbeidzot, tiek uzskatīts, ka politika, kura uztur vienlīdzīgus konkurences noteikumus Eiropas Savienībā, nav pretrunā atjaunojamās enerģijas politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(506)

Kā norādīts 504. apsvērumā, Komisija savus konstatējumus balstīja uz analīzi par izmaksu ietekmi uz vējparku tehnoloģiju, un tika uzskatīts, ka šī ietekme ir nenozīmīga ka tai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz vēja enerģijas nozari kopumā. Turklāt izmeklēšana apliecināja arī, ka Savienības SŠA ražotājiem ir svarīga loma ilgtermiņa energoavotu stratēģijas realizēšanā Savienības atjaunojamās enerģijas politikā, lai neradītu atkarību no piegādes, ko nodrošina tikai trešās valstis. Lai vējturbīnu ražotājiem, kas pieder pie atjaunojamās enerģijas politikas, būtu uzticams partneris jaunu izejvielu izstrādē un lai veiksmīgi konkurētu ar trešo valstu ražotājiem, ir nepieciešami Eiropas SŠA ražotāji. Visbeidzot, tiek uzskatīts, ka politika, kura uztur vienlīdzīgus konkurences noteikumus Eiropas Savienībā, nav pretrunā atjaunojamās enerģijas politikas mērķiem.

| (507) | Tāpēc apgalvojumi, ko šajā sakarā izteikušas ieinteresētās personas, tika noraidīti. |
| --- | --- |

(507)

Tāpēc apgalvojumi, ko šajā sakarā izteikušas ieinteresētās personas, tika noraidīti.

6.2.2.   Slēpju ražotāji un citi lietotāji

Slēpju ražotāji un citi lietotāji

| (508) | Vairāki lietotāji, kas pārstāv slēpošanas ražošanas nozari, apgalvoja, ka SŠA ražotāju klātbūtne Savienībā ir ļoti svarīga to piegādes stabilitātei, jo tiem ir nepieciešams vietējais partneris ciešai sadarbībai un SŠA ražošanai pēc pasūtījuma mazākos apjomos, ko patlaban ārpus Savienības neražo. Turklāt tie uzsver, ka SŠA nozare Savienībā ir nozīmīgs partneris viņu ražojumu uzlabošanā un jaunu risinājumu izstrādē. Sadarbība ar SŠA ražotājiem pētniecības un izstrādes jomā pēdējo gadu laikā ir vairākkārt devusi efektivitātes pieaugumu, uzlabojusi ražojumu ekspluatācijas īpašības un ļāvusi izstrādāt jaunus un videi draudzīgākus ražojumus. Šie lietotāji apgalvoja, ka Savienības slēpju ražotāju sadarbības līmenis nevar būt tāds pats ar SŠA piegādātājiem no Ķīnas vai Ēģiptes, jo tad tie zaudētu spēju atrasties (zaļas un ilgtspējīgas) inovācijas avangardā un tos vairāk ietekmētu imports, kurš konkurē negodīgiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(508)

Vairāki lietotāji, kas pārstāv slēpošanas ražošanas nozari, apgalvoja, ka SŠA ražotāju klātbūtne Savienībā ir ļoti svarīga to piegādes stabilitātei, jo tiem ir nepieciešams vietējais partneris ciešai sadarbībai un SŠA ražošanai pēc pasūtījuma mazākos apjomos, ko patlaban ārpus Savienības neražo. Turklāt tie uzsver, ka SŠA nozare Savienībā ir nozīmīgs partneris viņu ražojumu uzlabošanā un jaunu risinājumu izstrādē. Sadarbība ar SŠA ražotājiem pētniecības un izstrādes jomā pēdējo gadu laikā ir vairākkārt devusi efektivitātes pieaugumu, uzlabojusi ražojumu ekspluatācijas īpašības un ļāvusi izstrādāt jaunus un videi draudzīgākus ražojumus. Šie lietotāji apgalvoja, ka Savienības slēpju ražotāju sadarbības līmenis nevar būt tāds pats ar SŠA piegādātājiem no Ķīnas vai Ēģiptes, jo tad tie zaudētu spēju atrasties (zaļas un ilgtspējīgas) inovācijas avangardā un tos vairāk ietekmētu imports, kurš konkurē negodīgiem līdzekļiem.

| (509) | Komisija atzina izvirzītos argumentus par pārliecinošiem, jo īpaši attiecībā uz pētniecības un izstrādes nozīmi nozarē, ko virza pētniecība un izstrāde. Ražotāji eksportētāji šiem argumentiem neizvirzīja nekādus pretargumentus. Tomēr Komisija arī ņēma vērā, ka slēpju ražotāji izmanto SŠA mazākā apjomā nekā vējturbīnu ražotāji. |
| --- | --- |

(509)

Komisija atzina izvirzītos argumentus par pārliecinošiem, jo īpaši attiecībā uz pētniecības un izstrādes nozīmi nozarē, ko virza pētniecība un izstrāde. Ražotāji eksportētāji šiem argumentiem neizvirzīja nekādus pretargumentus. Tomēr Komisija arī ņēma vērā, ka slēpju ražotāji izmanto SŠA mazākā apjomā nekā vējturbīnu ražotāji.

| (510) | Citi Savienības lietotāji izmeklēšanā neatsaucās. |
| --- | --- |

(510)

Citi Savienības lietotāji izmeklēšanā neatsaucās.

| (511) | Tādēļ Komisija secināja, ka lietotāji nav norādījuši nepārvaramus iemeslus, kādēļ nebūtu jānosaka antidempinga pasākumi, savukārt Savienības SŠA nozares izdzīvošana ir svarīga vairākām lietotāju grupām. |
| --- | --- |

(511)

Tādēļ Komisija secināja, ka lietotāji nav norādījuši nepārvaramus iemeslus, kādēļ nebūtu jānosaka antidempinga pasākumi, savukārt Savienības SŠA nozares izdzīvošana ir svarīga vairākām lietotāju grupām.

6.3.   Piegādātāji

Piegādātāji

| (512) | Ir atsaukušies divi Savienības SŠG – galvenā SŠA izejresursa – ražotāji, kā arī Savienības SŠG ražotājus pārstāvoša apvienība un pauda argumentus par labu antidempinga pasākumu noteikšanai. Šīs personas apgalvoja, ka galveno klientu zaudēšana nelabvēlīgi ietekmētu Savienības SŠG ražotājus, jo tiktu apdraudēta to izdzīvošana Savienībā. |
| --- | --- |

(512)

Ir atsaukušies divi Savienības SŠG – galvenā SŠA izejresursa – ražotāji, kā arī Savienības SŠG ražotājus pārstāvoša apvienība un pauda argumentus par labu antidempinga pasākumu noteikšanai. Šīs personas apgalvoja, ka galveno klientu zaudēšana nelabvēlīgi ietekmētu Savienības SŠG ražotājus, jo tiktu apdraudēta to izdzīvošana Savienībā.

| (513) | Tādēļ Komisija secināja, ka pasākumu noteikšana nepārprotami ir Savienības SŠG ražotāju interesēs, jo tie ir piegādātāji SŠA ražotājiem. |
| --- | --- |

(513)

Tādēļ Komisija secināja, ka pasākumu noteikšana nepārprotami ir Savienības SŠG ražotāju interesēs, jo tie ir piegādātāji SŠA ražotājiem.

6.4.   Importētāji

Importētāji

| (514) | Kā minēts 16. apsvērumā, pieteicās tikai viens neatkarīgs importētājs, taču tas no ĶTR importēja nebūtisku SŠA apjomu, kas nesasniedza 25 tonnas. Tā kā lielākajai daļai lielapjoma lietotāju ir nepieciešami specifiski, pēc pasūtījuma ražoti SŠA, neatkarīgi tirgotāji šādu ražojumu neimportē regulāri un lielā apjomā. |
| --- | --- |

(514)

Kā minēts 16. apsvērumā, pieteicās tikai viens neatkarīgs importētājs, taču tas no ĶTR importēja nebūtisku SŠA apjomu, kas nesasniedza 25 tonnas. Tā kā lielākajai daļai lielapjoma lietotāju ir nepieciešami specifiski, pēc pasūtījuma ražoti SŠA, neatkarīgi tirgotāji šādu ražojumu neimportē regulāri un lielā apjomā.

| (515) | Tādēļ Komisija secināja, ka nesaistītiem importētājiem nav nepārvaramu iemeslu, kas liktu nenoteikt pasākumus, jo tie importē tikai nebūtisku SŠA apjomu. |
| --- | --- |

(515)

Tādēļ Komisija secināja, ka nesaistītiem importētājiem nav nepārvaramu iemeslu, kas liktu nenoteikt pasākumus, jo tie importē tikai nebūtisku SŠA apjomu.

6.5.   Piegriešanas un komplektēšanas pakalpojumu sniedzēji

Piegriešanas un komplektēšanas pakalpojumu sniedzēji

| (516) | Lietotāji, jo īpaši vējturbīnu nozarē, arvien biežāk pieprasa SŠA komplektos (sk. 58.–66. apsvērumu), proti, lai tie būtu piegriezti vajadzīgajā formā un sastiprināti, sašujot dažādus SŠA slāņus, kas ļauj lejupējai ražošanas nozarei ražošanu veikt ātrāk. Pēdējo gadu laikā minētais apstāklis Savienībā ir radījis pakalpojumu sniedzēju tirgu. Viens piegriešanas uzņēmums atsaucās un pauda argumentus par labu antidempinga pasākumu noteikšanai. Tā kā Ķīnas un Ēģiptes ražotāji eksportētāji, pretēji Savienības ražošanas nozarei, arvien biežāk integrē šos papildu pakalpojumus, tad pakalpojumu sniedzēji zaudētu nozīmīgu darījumdarbības daļu, ja Savienības ražotāji no tirgus izzustu. Piegriešanas pakalpojumu sniedzēju provizoriskiem aprēķini liecina, ka Savienības piegriešanas nozarē ir nodarbināti vairāk nekā 2 000 cilvēku. |
| --- | --- |

(516)

Lietotāji, jo īpaši vējturbīnu nozarē, arvien biežāk pieprasa SŠA komplektos (sk. 58.–66. apsvērumu), proti, lai tie būtu piegriezti vajadzīgajā formā un sastiprināti, sašujot dažādus SŠA slāņus, kas ļauj lejupējai ražošanas nozarei ražošanu veikt ātrāk. Pēdējo gadu laikā minētais apstāklis Savienībā ir radījis pakalpojumu sniedzēju tirgu. Viens piegriešanas uzņēmums atsaucās un pauda argumentus par labu antidempinga pasākumu noteikšanai. Tā kā Ķīnas un Ēģiptes ražotāji eksportētāji, pretēji Savienības ražošanas nozarei, arvien biežāk integrē šos papildu pakalpojumus, tad pakalpojumu sniedzēji zaudētu nozīmīgu darījumdarbības daļu, ja Savienības ražotāji no tirgus izzustu. Piegriešanas pakalpojumu sniedzēju provizoriskiem aprēķini liecina, ka Savienības piegriešanas nozarē ir nodarbināti vairāk nekā 2 000 cilvēku.

| (517) | Tādēļ Komisija secināja, ka pasākumu noteikšana nepārprotami ir Savienības komplektēšanas un piegriešanas pakalpojumu sniedzēju interesēs, jo tie ir piegādātāji SŠA ražotājiem. |
| --- | --- |

(517)

Tādēļ Komisija secināja, ka pasākumu noteikšana nepārprotami ir Savienības komplektēšanas un piegriešanas pakalpojumu sniedzēju interesēs, jo tie ir piegādātāji SŠA ražotājiem.

6.6.   Secinājumi par Savienības interesēm

Secinājumi par Savienības interesēm

| (518) | Pasākumu noteikšana nepārprotami ir Savienības SŠA nozares interesēs, kuras izdzīvošanu apdraud attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām. Savienības SŠA nozares izdzīvošana ir svarīga, lai nodrošinātu piegādes stabilitāti klientiem Savienībā, jo īpaši tiem lietotājiem, kas ir atkarīgi no ciešas vietējās sadarbības un kam ir nepieciešami mazāki specifisku SŠA apjomi, kurus nav iespējams nopirkt no ĶTR vai Ēģiptes. Dažiem lietotājiem ir arī ļoti svarīgi, lai turpinātos jaunu SŠA izstrāde Savienībā un viņi paši nenonāktu nelabvēlīgākā situācijā, ko radītu konkurence ar importu no valstīm ārpus Savienības. Turklāt Savienības SŠA nozares izdzīvošana ir kritiski svarīga arī Savienības SŠG piegādātāju un piegriešanas un komplektēšanas pakalpojumu sniedzēju izdzīvošanai. |
| --- | --- |

(518)

Pasākumu noteikšana nepārprotami ir Savienības SŠA nozares interesēs, kuras izdzīvošanu apdraud attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām. Savienības SŠA nozares izdzīvošana ir svarīga, lai nodrošinātu piegādes stabilitāti klientiem Savienībā, jo īpaši tiem lietotājiem, kas ir atkarīgi no ciešas vietējās sadarbības un kam ir nepieciešami mazāki specifisku SŠA apjomi, kurus nav iespējams nopirkt no ĶTR vai Ēģiptes. Dažiem lietotājiem ir arī ļoti svarīgi, lai turpinātos jaunu SŠA izstrāde Savienībā un viņi paši nenonāktu nelabvēlīgākā situācijā, ko radītu konkurence ar importu no valstīm ārpus Savienības. Turklāt Savienības SŠA nozares izdzīvošana ir kritiski svarīga arī Savienības SŠG piegādātāju un piegriešanas un komplektēšanas pakalpojumu sniedzēju izdzīvošanai.

| (519) | Tomēr, kā liecina 467.–504. apsvērums, pasākumu noteikšanai nebūtu nopietnas nelabvēlīgas ietekmes uz vējturbīnu ražotājiem. |
| --- | --- |

(519)

Tomēr, kā liecina 467.–504. apsvērums, pasākumu noteikšanai nebūtu nopietnas nelabvēlīgas ietekmes uz vējturbīnu ražotājiem.

| (520) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai uzskatītu, ka galīgo pasākumu noteikšana ĶTR un Ēģiptes izcelsmes SŠA importam nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(520)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai uzskatītu, ka galīgo pasākumu noteikšana ĶTR un Ēģiptes izcelsmes SŠA importam nav Savienības interesēs.

7.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (521) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko rada attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(521)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko rada attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

| (522) | Lai noteiktu pasākumu apmēru, Komisija vispirms noteica summu, kas nepieciešama, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(522)

Lai noteiktu pasākumu apmēru, Komisija vispirms noteica summu, kas nepieciešama, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (523) | Šajā gadījumā kaitējums būtu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas, ieskaitot izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir puse, un SDO konvencijām, kas uzskaitītas pamatregulas Ia pielikumā, un gūt samērīgu peļņu (“mērķa peļņu”). |
| --- | --- |

(523)

Šajā gadījumā kaitējums būtu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas, ieskaitot izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir puse, un SDO konvencijām, kas uzskaitītas pamatregulas Ia pielikumā, un gūt samērīgu peļņu (“mērķa peļņu”).

| (524) | Pamatregulas 7. panta 2.c punktā noteikts, ka mērķa peļņas minimums ir 6 %. Lai saskaņā ar minēto pantu noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: rentabilitātes līmeni, pirms palielinājās imports no ĶTR un Ēģiptes, rentabilitātes līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecības, izstrādes un inovācijas izmaksas un rentabilitātes līmeni, kas gaidāms normālos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(524)

Pamatregulas 7. panta 2.c punktā noteikts, ka mērķa peļņas minimums ir 6 %. Lai saskaņā ar minēto pantu noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: rentabilitātes līmeni, pirms palielinājās imports no ĶTR un Ēģiptes, rentabilitātes līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecības, izstrādes un inovācijas izmaksas un rentabilitātes līmeni, kas gaidāms normālos konkurences apstākļos.

| (525) | Kā parādīts 3. tabulā, kopējais imports no ĶTR un Ēģiptes attiecīgajā periodā ir pastāvīgi palielinājies. Tādēļ neviens no šiem gadiem nebūtu piemērots, lai saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu noteiktu mērķa peļņu. Neviens no izlasē iekļautajiem ražotājiem neiesniedza pamatotu apgalvojumu par negūtiem ieguldījumiem vai par pētniecības, izstrādes un inovācijas izmaksām. Ņemot vērā šos faktus, Komisija izvēlējās izmantot mērķa peļņas minimumu 6 % apmērā, ko pieskaitīja Savienības ražošanas nozares faktiskajām ražošanas izmaksām, lai noteiktu cenu, kura nerada kaitējumu. |
| --- | --- |

(525)

Kā parādīts 3. tabulā, kopējais imports no ĶTR un Ēģiptes attiecīgajā periodā ir pastāvīgi palielinājies. Tādēļ neviens no šiem gadiem nebūtu piemērots, lai saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu noteiktu mērķa peļņu. Neviens no izlasē iekļautajiem ražotājiem neiesniedza pamatotu apgalvojumu par negūtiem ieguldījumiem vai par pētniecības, izstrādes un inovācijas izmaksām. Ņemot vērā šos faktus, Komisija izvēlējās izmantot mērķa peļņas minimumu 6 % apmērā, ko pieskaitīja Savienības ražošanas nozares faktiskajām ražošanas izmaksām, lai noteiktu cenu, kura nerada kaitējumu.

| (526) | Tā kā nav iesniegti apgalvojumi, ievērojot 7. panta 2.d punktu, par pašreizējām vai turpmākām izmaksām, kuras izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem vai no norādītajām SDO konvencijām, šādi noteiktajai cenai, kas nerada kaitējumu, tad netika pieskaitītas papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(526)

Tā kā nav iesniegti apgalvojumi, ievērojot 7. panta 2.d punktu, par pašreizējām vai turpmākām izmaksām, kuras izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem vai no norādītajām SDO konvencijām, šādi noteiktajai cenai, kas nerada kaitējumu, tad netika pieskaitītas papildu izmaksas.

| (527) | Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot vidējo svērto importa cenu izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju Savienības tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no importa vidējās svērtās CIF vērtības. Tika iegūta mērķa cenas samazinājuma starpība 79,5 %. |
| --- | --- |

(527)

Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot vidējo svērto importa cenu izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju Savienības tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no importa vidējās svērtās CIF vērtības. Tika iegūta mērķa cenas samazinājuma starpība 79,5 %.

CIF

| (528) | Kā skaidrots 288. apsvērumā, kaitējuma novēršanas līmeni šīs regulas pielikumā uzskaitītajiem pārējiem Ķīnas uzņēmumiem, kas sadarbojās, noteica tādā pašā apmērā, kāds ir vienīgajai izlasē iekļautajai ražotāju eksportētāju grupai, kas sadarbojās (Yuntianhua grupai), proti, 37,6 %. |
| --- | --- |

(528)

Kā skaidrots 288. apsvērumā, kaitējuma novēršanas līmeni šīs regulas pielikumā uzskaitītajiem pārējiem Ķīnas uzņēmumiem, kas sadarbojās, noteica tādā pašā apmērā, kāds ir vienīgajai izlasē iekļautajai ražotāju eksportētāju grupai, kas sadarbojās (Yuntianhua grupai), proti, 37,6 %.

Yuntianhua

| (529) | Saskaņā ar 289. apsvērumā izskaidroto metodiku atlikušās dempinga starpības noteikšanai kaitējuma novēršanas līmeni “visiem pārējiem uzņēmumiem” attiecībā uz ĶTR nosaka augstākās konstatētās mērķa cenas samazinājuma starpības līmenī, proti, 109,3 %. Komisija noteica kaitējuma starpību, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Ņemot vērā ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, kas saskaņā ar Eurostat importa statistiku aptver visu SŠA eksportu no ĶTR uz Savienību, Komisija uzskatīja, ka augstākā kaitējuma starpība, kas konstatēta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupai, proti, CNBM grupai konstatētā, ir reprezentatīva atlikušās kaitējuma starpības noteikšanai. |
| --- | --- |

(529)

Saskaņā ar 289. apsvērumā izskaidroto metodiku atlikušās dempinga starpības noteikšanai kaitējuma novēršanas līmeni “visiem pārējiem uzņēmumiem” attiecībā uz ĶTR nosaka augstākās konstatētās mērķa cenas samazinājuma starpības līmenī, proti, 109,3 %. Komisija noteica kaitējuma starpību, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Ņemot vērā ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, kas saskaņā ar Eurostat importa statistiku aptver visu SŠA eksportu no ĶTR uz Savienību, Komisija uzskatīja, ka augstākā kaitējuma starpība, kas konstatēta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupai, proti, CNBM grupai konstatētā, ir reprezentatīva atlikušās kaitējuma starpības noteikšanai.

CNBM

| (530) | Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot vidējo svērto importa cenu izlasē iekļautajiem Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju Savienības tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. Tika iegūta mērķa cenas samazinājuma starpība 63,9 %. |
| --- | --- |

(530)

Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot vidējo svērto importa cenu izlasē iekļautajiem Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju Savienības tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. Tika iegūta mērķa cenas samazinājuma starpība 63,9 %.

CIF

| (531) | Saskaņā ar 361. apsvērumā izskaidroto metodiku atlikušās dempinga starpības noteikšanai kaitējuma novēršanas līmeni “visiem pārējiem uzņēmumiem” attiecībā uz Ēģipti nosaka uzņēmumiem, kas sadarbojās, noteiktajā individuālajā mērķa cenas samazinājuma starpības līmenī, proti, 63,9 %. |
| --- | --- |

(531)

Saskaņā ar 361. apsvērumā izskaidroto metodiku atlikušās dempinga starpības noteikšanai kaitējuma novēršanas līmeni “visiem pārējiem uzņēmumiem” attiecībā uz Ēģipti nosaka uzņēmumiem, kas sadarbojās, noteiktajā individuālajā mērķa cenas samazinājuma starpības līmenī, proti, 63,9 %.

| (532) | Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Jushi/Hengshi China apgalvoja, ka to pārdotie komplekti būtu jāizslēdz no kaitējuma starpības aprēķina, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai. Ražotājs eksportētājs norādīja, ka šajos komplektos ietilpst dažādi atšķirīgas kvalitātes, formas, virsmas svara un blīvuma audumi, kas ir sakopoti atbilstoši unikālām specifikācijām. Tādējādi tie neesot salīdzināmi ar Savienības ražotāju pārdotajiem komplektiem. |
| --- | --- |

(532)

Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Jushi/Hengshi China apgalvoja, ka to pārdotie komplekti būtu jāizslēdz no kaitējuma starpības aprēķina, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai. Ražotājs eksportētājs norādīja, ka šajos komplektos ietilpst dažādi atšķirīgas kvalitātes, formas, virsmas svara un blīvuma audumi, kas ir sakopoti atbilstoši unikālām specifikācijām. Tādējādi tie neesot salīdzināmi ar Savienības ražotāju pārdotajiem komplektiem.

Jushi/Hengshi China

| (533) | Komisija ņēma vērā ražotāju eksportētāju argumentu un piekrita, ka, ņemot vērā komplektu unikālo kombināciju, salīdzināti tiktu atšķirīgi komplekti. Komisija norādīja, ka gan ražotāji eksportētāji, gan Savienības ražošanas nozares ražotāji ir pauduši bažas par to, vai šīs izmeklēšanas vajadzībām komplekti tiek klasificēti pietiekami precīzi. Lai gan nav šaubu, ka komplekti ir daļa no attiecīgā ražojuma un ar tiem ir saistīts kaitējums Savienības ražošanas nozarei, Komisija uzskatīja, ka ir pamatoti, ievērojot ražotāju eksportētāju pieprasījumu, šos komplektus neiekļaut cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpību kvantitatīvajā aprēķinā. Tāpēc Komisija attiecīgi pārrēķināja mērķa cenu samazinājuma un cenu samazinājuma starpības. Pārrēķins tikai nedaudz ietekmēja 384. apsvērumā minētos cenu samazinājuma starpību aprēķinus, jo komplektu pārdošanas/importa apjoms nebija ievērojams. Cenu samazinājums, kas tika konstatēts vienīgajam ražotājam eksportētājam, kuru skāra šis pārrēķins, no 42,4 % samazinājās līdz 42,1 %. |
| --- | --- |

(533)

Komisija ņēma vērā ražotāju eksportētāju argumentu un piekrita, ka, ņemot vērā komplektu unikālo kombināciju, salīdzināti tiktu atšķirīgi komplekti. Komisija norādīja, ka gan ražotāji eksportētāji, gan Savienības ražošanas nozares ražotāji ir pauduši bažas par to, vai šīs izmeklēšanas vajadzībām komplekti tiek klasificēti pietiekami precīzi. Lai gan nav šaubu, ka komplekti ir daļa no attiecīgā ražojuma un ar tiem ir saistīts kaitējums Savienības ražošanas nozarei, Komisija uzskatīja, ka ir pamatoti, ievērojot ražotāju eksportētāju pieprasījumu, šos komplektus neiekļaut cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpību kvantitatīvajā aprēķinā. Tāpēc Komisija attiecīgi pārrēķināja mērķa cenu samazinājuma un cenu samazinājuma starpības. Pārrēķins tikai nedaudz ietekmēja 384. apsvērumā minētos cenu samazinājuma starpību aprēķinus, jo komplektu pārdošanas/importa apjoms nebija ievērojams. Cenu samazinājums, kas tika konstatēts vienīgajam ražotājam eksportētājam, kuru skāra šis pārrēķins, no 42,4 % samazinājās līdz 42,1 %.

7.2.   Galīgie pasākumi

Galīgie pasākumi

| (534) | Saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi ĶTR un Ēģiptes izcelsmes SŠA importam. Maksājumu summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(534)

Saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi ĶTR un Ēģiptes izcelsmes SŠA importam. Maksājumu summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (535) | Tādējādi galīgā antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:









  Attiecīgā valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība (%) | Kaitējuma starpība (%) | Galīgais antidempinga maksājums (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | CNBM grupa | 99,7 | 108,9 | 99,7 |
| ĶTR | Yuntianhua grupa | 64,7 | 37,6 | 37,6 |
| ĶTR | Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 64,7 | 37,6 | 37,6 |
| ĶTR | Visi pārējie uzņēmumi | 99,7 | 108,9 | 99,7 |
| Ēģipte | CNBM grupa | 20,0 | 63,9 | 20,0 |
| Ēģipte | Visi pārējie uzņēmumi | 20,0 | 63,9 | 20,0 |

(535)

Tādējādi galīgā antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:

CIF

Attiecīgā valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Kaitējuma starpība (%)

Galīgais antidempinga maksājums (%)

ĶTR

CNBM grupa

CNBM

99,7

108,9

99,7

ĶTR

Yuntianhua grupa

Yuntianhua

64,7

37,6

37,6

ĶTR

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

64,7

37,6

37,6

ĶTR

Visi pārējie uzņēmumi

99,7

108,9

99,7

Ēģipte

CNBM grupa

CNBM

20,0

63,9

20,0

Ēģipte

Visi pārējie uzņēmumi

20,0

63,9

20,0

| (536) | Uzņēmumu antidempinga maksājuma individuālās likmes, kas norādītas šajā regulā, ir noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atbilst izmeklēšanā konstatētajai situācijai. Tādējādi šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tā ĶTR un Ēģiptes izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, kuru ražojuši nosauktie tiesību subjekti. Uz importēto attiecīgo ražojumu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Attiecībā uz tiem nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(536)

Uzņēmumu antidempinga maksājuma individuālās likmes, kas norādītas šajā regulā, ir noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atbilst izmeklēšanā konstatētajai situācijai. Tādējādi šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tā ĶTR un Ēģiptes izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, kuru ražojuši nosauktie tiesību subjekti. Uz importēto attiecīgo ražojumu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Attiecībā uz tiem nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (537) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (106). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(537)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (106). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu.

106

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (538) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas piemērojams visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(538)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas piemērojams visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

| (539) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1046 (107) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, tad procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(539)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1046 (107) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, tad procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

107

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (540) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ēģiptes valdība atsaucās uz PTO Antidempinga nolīguma 15. pantu un apgalvoja, ka, apsverot antidempinga pasākumu piemērošanu, Komisijai, ņemot vērā, ka Ēģipte ir jaunattīstības valsts, saskaņā ar minēto pantu īpaša uzmanība jāpievērš situācijai Ēģiptē. Komisija norāda, ka tā nepārprotami aicināja Ēģiptes ražotājus eksportētājus iesniegt saistību piedāvājumu saskaņā ar pamatregulas 8. pantu, bet neviens no ražotājiem eksportētājiem neiesniedza priekšlikumu uz šā pamata. Tāpēc Komisija uzskata, ka tā ir rīkojusies pilnīgā saskaņā ar PTO Antidempinga nolīguma 15. pantu, lai izpētītu “konstruktīvu korekcijas pasākumu iespējas”. |
| --- | --- |

(540)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ēģiptes valdība atsaucās uz PTO Antidempinga nolīguma 15. pantu un apgalvoja, ka, apsverot antidempinga pasākumu piemērošanu, Komisijai, ņemot vērā, ka Ēģipte ir jaunattīstības valsts, saskaņā ar minēto pantu īpaša uzmanība jāpievērš situācijai Ēģiptē. Komisija norāda, ka tā nepārprotami aicināja Ēģiptes ražotājus eksportētājus iesniegt saistību piedāvājumu saskaņā ar pamatregulas 8. pantu, bet neviens no ražotājiem eksportētājiem neiesniedza priekšlikumu uz šā pamata. Tāpēc Komisija uzskata, ka tā ir rīkojusies pilnīgā saskaņā ar PTO Antidempinga nolīguma 15. pantu, lai izpētītu “konstruktīvu korekcijas pasākumu iespējas”.

7.3.   Īpašais pārraudzības noteikums

Īpašais pārraudzības noteikums

| (541) | Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir pienākums uzrādīt dalībvalstu muitas dienestiem derīgu komercrēķinu. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(541)

Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir pienākums uzrādīt dalībvalstu muitas dienestiem derīgu komercrēķinu. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (542) | Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas jāņem vērā muitas dienestiem. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka nākamais pieprasījums piemērot zemāko maksājuma likmi ir pamatots. |
| --- | --- |

(542)

Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas jāņem vērā muitas dienestiem. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka nākamais pieprasījums piemērot zemāko maksājuma likmi ir pamatots.

| (543) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt vajadzību pēc individuālās(-o) maksājuma likmes(-ju) atcelšanas un valsts mēroga maksājuma piemērošanas. |
| --- | --- |

(543)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt vajadzību pēc individuālās(-o) maksājuma likmes(-ju) atcelšanas un valsts mēroga maksājuma piemērošanas.

8.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (544) | Ieinteresētās personas 2019. gada 19. decembrī tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīgā antidempinga maksājuma noteikšanu ĶTR un Ēģiptes izcelsmes SŠA importam. |
| --- | --- |

(544)

Ieinteresētās personas 2019. gada 19. decembrī tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīgā antidempinga maksājuma noteikšanu ĶTR un Ēģiptes izcelsmes SŠA importam.

| (545) | Pēc šīs informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dots arī laiks, kurā tās varēja paust viedokli. Piezīmes par izpausto informāciju iesniedza Savienības ražotāju apvienība, divi lietotāji, kas sadarbojās un ražo vējturbīnas, Eiropas vēja enerģijas asociācija, trīs ražotāji eksportētāji no attiecīgajām valstīm (Jushi/Hengshi, Taishan un Yuntianhua grupa), CCCLA un Ēģiptes valdība. |
| --- | --- |

(545)

Pēc šīs informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dots arī laiks, kurā tās varēja paust viedokli. Piezīmes par izpausto informāciju iesniedza Savienības ražotāju apvienība, divi lietotāji, kas sadarbojās un ražo vējturbīnas, Eiropas vēja enerģijas asociācija, trīs ražotāji eksportētāji no attiecīgajām valstīm (Jushi/Hengshi, Taishan un Yuntianhua grupa), CCCLA un Ēģiptes valdība.

Jushi/Hengshi

Taishan

Yuntianhua

CCCLA

| (546) | Pēc pieprasījuma tika uzklausīti Jushi/Hengshi China un Jushi/Hengshi Egypt un Yuntianhua grupa. Yuntianhua grupa pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšana notika 2020. gada 17. janvārī. |
| --- | --- |

(546)

Pēc pieprasījuma tika uzklausīti Jushi/Hengshi China un Jushi/Hengshi Egypt un Yuntianhua grupa. Yuntianhua grupa pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšana notika 2020. gada 17. janvārī.

Jushi/Hengshi China

Jushi/Hengshi Egypt

Yuntianhua

Yuntianhua

| (547) | Ēģiptes valdība nāca klajā ar apgalvojumu, ka tā, būdama ieinteresētā persona, netika informēta par būtiskajiem faktiem, kas tika izskatīti, lai pieņemtu lēmumu par galīgo pasākumu piemērošanu. Komisija norāda, ka, 2019. gada 19. decembrī iesniedzot vispārējo informācijas izpaušanas dokumentu, tā saskaņā ar pamatregulas 20. pantu iesniedza Ēģiptes valdībai visus būtiskos faktus un apsvērumus, kas ir pamatā Komisijas secinājumiem. Kā minēts 545. apsvērumā, pēc šīs informācijas izpaušanas Ēģiptes valdība iesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(547)

Ēģiptes valdība nāca klajā ar apgalvojumu, ka tā, būdama ieinteresētā persona, netika informēta par būtiskajiem faktiem, kas tika izskatīti, lai pieņemtu lēmumu par galīgo pasākumu piemērošanu. Komisija norāda, ka, 2019. gada 19. decembrī iesniedzot vispārējo informācijas izpaušanas dokumentu, tā saskaņā ar pamatregulas 20. pantu iesniedza Ēģiptes valdībai visus būtiskos faktus un apsvērumus, kas ir pamatā Komisijas secinājumiem. Kā minēts 545. apsvērumā, pēc šīs informācijas izpaušanas Ēģiptes valdība iesniedza piezīmes.

| (548) | Komisija 2020. gada 10. februārī, ņemot vērā dažus pēc galīgās informācijas izpaušanas saņemtos apgalvojumus, kas ietekmēja izmeklēšanas rezultātu, izpauda faktus un apsvērumus, kuru dēļ Komisija izdarīja izmaiņas iepriekš izpaustajos galīgajos konstatējumos. Pēc šīs papildu informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dots arī laiks, kurā tās varēja paust viedokli. Jushi/Hengshi Egypt, Ēģiptes valdība un Yuntianhua grupa iesniedza piezīmes. Pēc pieprasījuma notika Jushi/Hengshi Egypt uzklausīšana. Jushi/Hengshi Egypt pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšana notika 2020. gada 25. februārī. |
| --- | --- |

(548)

Komisija 2020. gada 10. februārī, ņemot vērā dažus pēc galīgās informācijas izpaušanas saņemtos apgalvojumus, kas ietekmēja izmeklēšanas rezultātu, izpauda faktus un apsvērumus, kuru dēļ Komisija izdarīja izmaiņas iepriekš izpaustajos galīgajos konstatējumos. Pēc šīs papildu informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dots arī laiks, kurā tās varēja paust viedokli. Jushi/Hengshi Egypt, Ēģiptes valdība un Yuntianhua grupa iesniedza piezīmes. Pēc pieprasījuma notika Jushi/Hengshi Egypt uzklausīšana. Jushi/Hengshi Egypt pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšana notika 2020. gada 25. februārī.

Jushi/Hengshi Egypt

Yuntianhua

Jushi/Hengshi Egypt

Jushi/Hengshi Egypt

| (549) | Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā, un attiecīgā gadījumā konstatējumos tika izdarītas attiecīgas izmaiņas. |
| --- | --- |

(549)

Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā, un attiecīgā gadījumā konstatējumos tika izdarītas attiecīgas izmaiņas.

| (550) | Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, atzinumu nesniedza, |
| --- | --- |

(550)

Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, atzinumu nesniedza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums importētiem Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austiem un/vai sašūtiem audumiem no nepārtrauktas stikla elementāršķiedras grīstēm un/vai pavedieniem, ar vai bez citiem elementiem, izņemot impregnētus vai priekšpiesūcinātus (pre-preg) izstrādājumus un izņemot sieta audumus, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2, pašlaik klasificētiem ar KN kodiem ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 un ex 7019 90 00 (TARIC kodi 7019390080, 7019400080, 7019590080 un 7019900080).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.

| Valsts | Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Jushi Group Co. Ltd;

  Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd;

  Taishan Fiberglass Inc. | 99,7  % | C531 |
| Ķīnas Tautas Republika | PGTEX China Co. Ltd;

  Chongqing Tenways Material Corp. | 37,6  % | C532 |
| Ķīnas Tautas Republika | Pielikumā uzskaitītie citi uzņēmumi, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē | 37,6  % | |
| Ķīnas Tautas Republika | Visi pārējie uzņēmumi | 99,7  % | C999 |
| Ēģipte | Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E;

  Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E. | 20,0  % | C533 |
| Ēģipte | Visi pārējie uzņēmumi | 20,0  % | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Jushi Group Co. Ltd;

Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd;

Taishan Fiberglass Inc.

99,7  %

C531

Ķīnas Tautas Republika

PGTEX China Co. Ltd;

Chongqing Tenways Material Corp.

37,6  %

C532

Ķīnas Tautas Republika

Pielikumā uzskaitītie citi uzņēmumi, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē

37,6  %

Ķīnas Tautas Republika

Visi pārējie uzņēmumi

99,7  %

C999

Ēģipte

Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E;

Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E.

20,0  %

C533

Ēģipte

Visi pārējie uzņēmumi

20,0  %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušā subjekta amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto (attiecīgā ražojuma) (apjomu), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods) [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ja jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, pielikumu var grozīt, jauno ražotāju eksportētāju iekļaujot to uzņēmumu sarakstā, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, un tādējādi tiem piemēro atbilstošo vidējo svērto antidempinga maksājuma likmi, proti, 37,6 %. Jauns ražotājs eksportētājs sniedz pierādījumus, ka:

| a) | izmeklēšanas periodā (no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces; |
| --- | --- |

a)

izmeklēšanas periodā (no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces;

| b) | tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un |
| --- | --- |

b)

tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un

| c) | pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu, |
| --- | --- |

c)

pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 1. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importu (OV C 68, 21.2.2019., 29. lpp.).

2

(3)  Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importu (OV C 167, 16.5.2019., 11. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

4

(5)  WT/DS312/R, 2005. gada 28. oktobris.

5

(6)  Padomes 2013. gada 2. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1238/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīta kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu (OV L 325, 5.12.2013., 1. lpp.).

6

(7)  http://cnbm.wsfg.hk/index.php?SectionID=FinancialReports&PageID=2019&Language=eng ((pēdējo reizi skatīts 2019. gada 20. novembrī
  ).

7

pēdējo reizi skatīts 2019. gada 20. novembrī

(8)  https://www1.hkexnews.hk/listedco/listconews/sehk/2017/0908/ltn20170908865.pdf (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 20. novembrī)

8

(9)  https://img3.gelonghui.com/pdf/3a1a2-2862061c-769f-43a8-823e-ebbf7ac6de94.pdf (4. lpp., pēdējo reizi skatīts 2019. gada 20. novembrī
  ).

9

pēdējo reizi skatīts 2019. gada 20. novembrī

(10)  WT/DS312/R, 2005. gada 28. oktobris.

10

(11)  WT/DS312/R, 2005. gada 28. oktobris, 7.162. punkts.

11

(12)  WT/DS397AB/R, 2011. gada 15. jūlijs, 376. punkts. Šis pats formulējums tagad ir pārņemts Antidempinga pamatregulas 9. panta 5. punkta otrajā daļā.

12

(13)  Padomes 2013. gada 2. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1238/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīta kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu (OV L 325, 5.12.2013., 1. lpp.).

13

(14)  Pieejams http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2385.

14

(15)  Paziņojums, ar kuru skaidroti paziņojumi par antidempinga un antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importu (OV C 314, 18.9.2019., 6. lpp.).

15

(16)  Precizēts skaidrojošajā paziņojumā.

16

(17)  Paziņojums par procedūras sākšanu, kas precizēts ar skaidrojošo paziņojumu.

17

(18)  Apmeklējuma ziņojums, pieejams tikai uzņēmumam, nosūtīts 2019. gada 4. oktobrī.

18

(19)  Sk. 3.1. iedaļu.

19

(20)  Komisijas dienestu darba dokuments Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations, 20 December 2017, SWD(2017) 483 final/2.

20

Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations, 20 December 2017, SWD(2017) 483 final/2

(21)  Sk. 13th Five-Year Plan, 23. un 24. lpp.

21

13th

(22)  Sk. US – China Economic and Security Review Commission: The 13th Five-Year Plan, 12. lpp.

22

US – China Economic and Security Review Commission: The 13th

(23)  Sk. 13th Five-Year Plan for the Building Materials Industry.

23

13th

(24)  Ziņojums, 2. nodaļa, 6. un 7. lpp.

24

(25)  Ziņojums, 2. nodaļa, 10. lpp.

25

(26)  Pieejams http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā
  ).

26

pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā

(27)  Ziņojums, 2. nodaļa, 20. un 21. lpp.

27

(28)  Ziņojums, 3. nodaļa, 41., 73. un 74. lpp.

28

(29)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. un 121. lpp.

29

(30)  Ziņojums, 6. nodaļa, 122.–135. lpp.

30

(31)  Ziņojums, 7. nodaļa, 167. un 168. lpp.

31

(32)  Ziņojums, 8. nodaļa, 169., 170., 200. un 201. lpp.

32

(33)  Ziņojums, 2. nodaļa, 15. un 16. lpp., Ziņojums, 4. nodaļa, 50. lpp., 84. lpp., Ziņojums, 5. nodaļa, 108. un 109. lpp.

33

(34)  Ziņojums, 3. nodaļa, 22.–24. lpp., 5. nodaļa, 97.–108. lpp.

34

(35)  Ziņojums, 5. nodaļa, 104.–109. lpp.

35

(36)  
  Essence Securities
  2019. gada 25. aprīlī sagatavots dokuments. Internetā vairs nav pieejams. Tomēr izmeklēšanas lietas nekonfidenciālajā daļā ir pieejama kopija (sk. 23. diagrammu 16. lpp.).

36

Essence Securities

(37)  Ziņojums, 5. nodaļa, 100. un 101. lpp.

37

(38)  Ziņojums, 2. nodaļa, 26. lpp.

38

(39)  Ziņojums, 2. nodaļa, 31. un 32. lpp.

39

(40)  Pieejams https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā
  ).

40

pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā

(41)  Ziņojums, 14.1.–14.3. nodaļa.

41

(42)  Ziņojums, 4. nodaļa, 41., 42. un 83. lpp.

42

(43)  https://urldefense.com/v3/__http://english.www.gov.cn/policies/latest_releases/2015/05/19/content_281475110703534.htm__;!!DOxrgLBm!Qx1Y6Etr7MfxDwEJQzueGBrq8htyy6lrbQbZQQR0llcNIGCyZoVG9l2erto3XU0UWMag-g$ un http://www.gov.cn/zhengce/content2015/05/19/content_9784.htm.

43

(44)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf

44

(45)  Sk. Made in China 2025 Roadmap, 142., 152. lpp.

45

Made in China 2025 Roadmap

(46)  Sk. 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People’s Republic of China, part II, Chapter 6, Section 1.

46

13th

(47)  Turpat, part II, Chapter 6, section 4.

47

part II, Chapter 6, section 4

(48)  Sk. Made in China 2025, Chapter 4: Strategic Support and Safeguards.

48

Made in China 2025

Chapter 4: Strategic Support and Safeguards

(49)  The 13th Five-Year Plan for the Building Materials, Sections III-1 and III-3.

49

th

(50)  Ziņojums, 12.3.1.4. nodaļa, 283.–286. lpp.

50

(51)  The 13th Five-Year Plan for Fibre and Composite Materials Industry published by the China Glass fiber industry association and the China composite materials association on 2 June 2015.

51

th

(52)  Turpat, section III.3.

52

section III.3

(53)  Sk. Ziņojumu, 33. un 34. lpp.

53

(54)  Jiujiang City The 13th Five-Year Plan for the Economic and Social Development.

54

th

(55)  Komisijas 2014. gada 16. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1379/2014, ar kuru nosaka galīgu kompensācijas maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam un groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 248/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam.

55

(56)  Sk. Ziņojumu, 219. lpp., 757. zemsvītras piezīmi, un 221. lpp.

56

(57)  Sk. Ziņojumu, 64. un 294. lpp.

57

(58)  13th Five-Year Plan for the Petrochemical and Chemical Industry, section III.2.

58

th

(59)  Guidance Catalogue for Industrial Structure Adjustment (Revised in 2013), Order No. 21 of the National Development and Reform Commission, Category II Restriction Projects, Section IV.

59

(60)  Hebei Petrochemical 13th Five-Year Plan, Section II-3.

60

th

(61)  Ziņojums, 6. nodaļa, 138.–149. lpp.

61

(62)  Ziņojums, 9. nodaļa, 216. lpp.

62

(63)  Ziņojums, 9. nodaļa, 213.–215. lpp.

63

(64)  Ziņojums, 9. nodaļa, 209.–211. lpp.

64

(65)  Ziņojums, 13. nodaļa, 332.–337. lpp.

65

(66)  Ziņojums, 13. nodaļa, 336. lpp.

66

(67)  Ziņojums, 13. nodaļa, 337.–341. lpp.

67

(68)  Ziņojums, 6. nodaļa, 114.–117. lpp.

68

(69)  Ziņojums, 6. nodaļa, 119. lpp.

69

(70)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. lpp.

70

(71)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128., 133.–135. lpp.

71

(72)  Sk. SVF darba dokumentu Resolving China’s Corporate Debt Problem, by Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan Yu and Longmei Zhang, October 2016, WP/16/203.

72

Resolving China’s Corporate Debt Problem, by Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan Yu and Longmei Zhang, October 2016, WP/16/203

(73)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128., 133.–135. lpp.

73

(74)  Komisijas 2014. gada 16. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1379/2014, ar kuru nosaka galīgu kompensācijas maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam un groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 248/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam, 138. apsvērums (OV L 367, 23.12.2014., 22. lpp.).

74

(75)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income, pieejams https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā
  ).

75

World Bank Open Data – Upper Middle Income

pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā

(76)  Ja nevienā valstī, kam ir līdzīgs attīstības līmenis, neražo izmeklējamo ražojumu, tad var aplūkot tāda ražojuma ražošanu, kas ir tajā pašā vispārīgajā kategorijā un/vai nozarē, kurā ietilpst izmeklējamais ražojums.

76

(77)  2019. gada marta paziņojums un 2019. gada septembra paziņojums.

77

(78)  Komisijas 2019. gada 4. jūlija Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1146, ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu tērauda rievkonstrukciju importu (OV L 181, 5.7.2019., 89. lpp.), un Komisijas 2019. gada 2. maija Īstenošanas regula (ES) 2019/687, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 116, 3.5.2019., 5. lpp.).

78

(79)  http://www.sisecam.com.tr/en/investor-relations/presentations-and-bulletins/annual-reports

79

(80)  https://www.ise.ie/debt_documents/Prospectus%20-%20Standalone_c5b7db48-30e0-4939-8773-1d0e744aa7cc.pdf

80

(81)  https://www.istanbulteknik.com/en/

81

(82)  https://www.sonmezholding.com.tr/en/

82

(83)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regula (ES) 2015/755 par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.).

83

(84)  Komisijas 2018. gada 14. novembra Īstenošanas regula (ES) 2018/1722, ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 3. punktu, groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 287, 15.11.2018., 3. lpp.).

84

(85)  Komisijas 2016. gada 1. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2016/1077, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 3. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam (OV L 179, 5.7.2016., 1. lpp.).

85

(86)  Padomes 2011. gada 9. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 248/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam (OV L 67, 15.3.2011., 1. lpp.).

86

(87)  Padomes 2011. gada 3. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 791/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam (OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.).

87

(88)  
  Orbis datubāzē ievadot vaicājumus atslēgvārdiem “Kivanc”, “Dost Kimya”, “Istanbul Teknik” un “Sonmez” Turcijā tika atrasta 91 vienība. Šie uzņēmumi darbojas vairākās galvenajās nozarēs, kā apstrādes rūpniecībā, vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā, izmitināšanas un ēdināšanas nozarē, transporta un glabāšanas nozarē, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un zivsaimniecībā, būvniecībā, nekustamo īpašumu jomā u. c. No 91 uzņēmuma 25 uzņēmumi darbojas apstrādes rūpniecībā, tomēr ražo citādu produkciju, piemēram, tekstilizstrādājumus un apģērbu, rūpnieciskas, elektriskas un elektroniskas iekārtas, ķīmiskās vielas, naftas produktus, kaučuku un plastmasu utt. Astoņi uzņēmumi darbojas ķīmisko vielu, naftas, kaučuka un plastmasas nozarē, dažādās apstrādes rūpniecības nozarēs, ādas, akmens, māla un stikla izstrādājumu nozarē. No šiem astoņiem uzņēmumiem par trim uzņēmumiem Orbis datubāzē ir finanšu dati par 2018. gadu. Tomēr šie trīs uzņēmumi ražo plastmasas izstrādājumus un cementu, kas nav saistīti ar SŠA.

88

Orbis

Orbis

(89)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, pēdējo reizi skatīts 2019. gada 2. decembrī.

89

(90)  Tā ir Eurostat izmantotā saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2 (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 2. decembrī
  ).

90

Eurostat

pēdējo reizi skatīts 2019. gada 2. decembrī

(91)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104 (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 2. decembrī
  ).

91

pēdējo reizi skatīts 2019. gada 2. decembrī

(92)  http://www.turkstat.gov.tr => Press releases => izvēlēties Electricity and Natural Gas prices.

92

Press releases

Electricity and Natural Gas prices

(93)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

93

(94)  Lieta T-121/14, PT Pelita Agung Agrindustri/Padome, EU:T:2016:500, 47.–49. punkts.

94

PT Pelita Agung Agrindustri

(95)  Sk. Appelate Body Report, EU-Biodiesel (Argentina), WT/DS473/AB/R, 6.33. punktu; Panel report, EU – Biodiesel (Argentina), WT/DS473/R, 400. zemsvītras piezīmi; Appelate Body Report, Ukraine – Ammonium Nitrate (Russia), WT/DS493/AB/R, 6.94 un 6.96. punktu. Sk. arī T-607/15, Yieh United Steel Corp, ECLI:EU:T:2019:831, 62.–67. un 83. punktu.

95

Appelate Body Report, EU-Biodiesel (Argentina), WT/DS473/AB/R

Panel report, EU – Biodiesel (Argentina), WT/DS473/R

Appelate Body Report, Ukraine – Ammonium Nitrate (Russia)

Yieh United Steel Corp

(96)  Lieta C-393/13 P, Eiropas Savienības Padome/Alumina d.o.o., EU:C:2014:2245, 30. punkts.

96

/Alumina d.o.o.

(97)  Antidempinga procedūra, kas attiecas uz Bahreinas un Ēģiptes izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu, tika sākta ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV C 151, 3.5.2019., 4. lpp.).

97

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(98)  Appellate Body, EU – Biodiesel (Argentina).

98

(99)  Appellate Body, EU – Biodiesel (Argentina), Panel Report, EU – Biodiesel (Indonesia), Panel Report, EU – Biodiesel (Argentina).

99

(100)  Proti, Komisijas 2019. gada 1. augusta Īstenošanas regula (ES) 2019/1295, ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 3. punktam, groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/1469, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam (OV L 204, 2.8.2019., 22. lpp.), 32. un 33. apsvērums, un Padomes 2006. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 695/2006, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 397/2004, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Pakistānas izcelsmes gultas veļas importu (OV L 121, 6.5.2006., 14. lpp.), 44. apsvērums.

100

(101)  Kombinētās nomenklatūras kodi.

101

(102)  KN kodi 7019 39 00, 7019 40 00, 7019 59 00 un 7019 90 00.

102

(103)  SŠA galvenokārt ražo pēc pasūtījuma atbilstoši klienta specifikācijām; tādēļ lielāko daļu pārdošanas apjoma veidoja tiešā pārdošana neatkarīgiem galapatērētājiem. Pārdošanas apjoms vairumtirgotājiem bija [1–5 %] no attiecīgo valstu kopējā pārdošanas apjoma (turpretī pārējais tika pārdots galalietotājiem). [95–99 %] no Ķīnas ražotāju eksportētāju un Ēģiptes ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoma veidoja tieša pārdošana Savienībā (pārējo – pārdošana ar saistītu importētāju starpniecību). Arī izlasē iekļautie Savienības ražotāji galvenokārt pārdod tieši tā paša veida galapatērētājiem, kas veido [90–95 %] no to pārdošanas apjoma, bet tikai [5–10 %] tiek pārdoti vairumtirgotājiem.

103

(104)  
  OV L 16, 21.1.2020., 1. lpp.

104

(105)  2019. gada oktobrī Siemens Gamesa iegādājās atsevišķus Senvion aktīvus.

105

Siemens Gamesa

Senvion

(106)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

106

(107)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

107

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Uzņēmuma nosaukums | TARIC papildu kods |
| --- | --- |
| Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd | B995 |
| Changzhou Pro-Tech Industry Co., Ltd | C534 |
| Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; | C535 |
| Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd | C536 |
| Neijiang Huayuan Electronic Materials Co., Ltd | C537 |
| NMG Composites Co., Ltd | C538 |
| Zhejiang Hongming Fiberglass Fabrics Co., Ltd | C539 |

Uzņēmuma nosaukums

TARIC papildu kods

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

B995

Changzhou Pro-Tech Industry Co., Ltd

C534

Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;

C535

Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

C536

Neijiang Huayuan Electronic Materials Co., Ltd

C537

NMG Composites Co., Ltd

C538

Zhejiang Hongming Fiberglass Fabrics Co., Ltd

C539

---