# Euroopa Liidu L 60/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 60 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik28. veebruar 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 60

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik28. veebruar 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2020/271, 20. veebruar 2020, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli (2020–2026) alusel | 1 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2020/272, 20. veebruar 2020, Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 3 |
| | * | Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping | 5 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu määrus (EL) 2020/271, 20. veebruar 2020, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli (2020–2026) alusel

1

*

Nõukogu otsus (EL) 2020/272, 20. veebruar 2020, Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

3

*

Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping

5

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 28.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/271,

20. veebruar 2020,

milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli (2020–2026) alusel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 15. juulil 2019 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Seišelli Vabariigiga (edaspidi „Seišellid“) Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise uue säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping“) ja selle uue rakendusprotokolli (edaspidi „protokoll“) sõlmimiseks. |
| --- | --- |

(1)

15. juulil 2019 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Seišelli Vabariigiga (edaspidi „Seišellid“) Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise uue säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping“) ja selle uue rakendusprotokolli (edaspidi „protokoll“) sõlmimiseks.

| (2) | Läbirääkimised lõppesid edukalt partnerluslepingu ja protokolli parafeerimisega 22. oktoobril 2019. |
| --- | --- |

(2)

Läbirääkimised lõppesid edukalt partnerluslepingu ja protokolli parafeerimisega 22. oktoobril 2019.

| (3) | Partnerluslepinguga tunnistatakse kehtetuks praegune Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping, (1) mis jõustus 2. novembril 2007 kestusega kuus aastat ja mida on vaikimisi pikendatud ning mis on seega endiselt kehtiv. |
| --- | --- |

(3)

Partnerluslepinguga tunnistatakse kehtetuks praegune Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping, (1) mis jõustus 2. novembril 2007 kestusega kuus aastat ja mida on vaikimisi pikendatud ning mis on seega endiselt kehtiv.

| (4) | Kõige uuemale Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokollile (2) kirjutati alla 18. detsembril 2013 ja seda on ajutiselt kohaldatud 18. jaanuarist 2014. See kaotas kehtivuse 17. jaanuaril 2020. |
| --- | --- |

(4)

Kõige uuemale Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokollile (2) kirjutati alla 18. detsembril 2013 ja seda on ajutiselt kohaldatud 18. jaanuarist 2014. See kaotas kehtivuse 17. jaanuaril 2020.

| (5) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2020/272 (3) allkirjastati uus partnerlusleping ja protokoll 24. veebruaril 2020, eeldusel et need sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2020/272 (3) allkirjastati uus partnerlusleping ja protokoll 24. veebruaril 2020, eeldusel et need sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (6) | Protokolliga ettenähtud kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel protokolli kogu kohaldamisajaks. |
| --- | --- |

(6)

Protokolliga ettenähtud kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel protokolli kogu kohaldamisajaks.

| (7) | Partnerlusleping ja protokoll peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, pidades silmas liidu püügitegevuse majanduslikku tähtsust Seišellide kalapüügipiirkonnas ja vajadust vähendada nii palju kui võimalik sellise tegevuse katkestamist. |
| --- | --- |

(7)

Partnerlusleping ja protokoll peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, pidades silmas liidu püügitegevuse majanduslikku tähtsust Seišellide kalapüügipiirkonnas ja vajadust vähendada nii palju kui võimalik sellise tegevuse katkestamist.

| (8) | Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast, et liidu laevad saaksid püügitegevust jätkata. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast, |
| --- | --- |

(8)

Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast, et liidu laevad saaksid püügitegevust jätkata. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokollis (2020–2026) („protokoll“) sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

| a) | tuunipüügiseinerid







  Hispaania: | 22 | laeva |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa: | 16 | laeva |
| Itaalia: | 2 | laeva |

a)

tuunipüügiseinerid

Hispaania:

22

laeva

Prantsusmaa:

16

laeva

Itaalia:

2

laeva

| b) | triivõngelaevad:







  Hispaania: | 2 | laeva |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa: | 4 | laeva |
| Portugal: | 2 | laeva |

b)

triivõngelaevad:

Hispaania:

2

laeva

Prantsusmaa:

4

laeva

Portugal:

2

laeva

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 24. veebruarist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. veebruar 2020

Nõukogu nimel

Eesistuja

B. DIVJAK

---

(1)  
  ELT L 290, 20.10.2006, lk 2.

1

(2)  Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (ELT L 4, 9.1.2014, lk 3).

2

(3)  Nõukogu 20. veebruari 2020. aasta otsus (EL) 2020/272 Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3).

3

Euroopa Liidu Teataja

---

| 28.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/3

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/272,

20. veebruar 2020,

Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 15. juulil 2019 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Seišelli Vabariigiga (edaspidi „Seišellid“) Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise uue säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping“) ja selle uue rakendusprotokolli (edaspidi „protokoll“) sõlmimiseks. |
| --- | --- |

(1)

15. juulil 2019 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Seišelli Vabariigiga (edaspidi „Seišellid“) Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise uue säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping“) ja selle uue rakendusprotokolli (edaspidi „protokoll“) sõlmimiseks.

| (2) | Läbirääkimised lõppesid edukalt partnerluslepingu ja protokolli parafeerimisega 22. oktoobril 2019. |
| --- | --- |

(2)

Läbirääkimised lõppesid edukalt partnerluslepingu ja protokolli parafeerimisega 22. oktoobril 2019.

| (3) | Partnerluslepinguga tunnistatakse kehtetuks praegune Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping, (1) mis jõustus 2. novembril 2007 kestusega kuus aastat ja mida on vaikimisi pikendatud ning mis on seega endiselt kehtiv. |
| --- | --- |

(3)

Partnerluslepinguga tunnistatakse kehtetuks praegune Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping, (1) mis jõustus 2. novembril 2007 kestusega kuus aastat ja mida on vaikimisi pikendatud ning mis on seega endiselt kehtiv.

| (4) | Kõige uuemale Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokollile (2) kirjutati alla 18. detsembril 2013 ja seda on ajutiselt kohaldatud 18. jaanuarist 2014. See kaotas kehtivuse 17. jaanuaril 2020. |
| --- | --- |

(4)

Kõige uuemale Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokollile (2) kirjutati alla 18. detsembril 2013 ja seda on ajutiselt kohaldatud 18. jaanuarist 2014. See kaotas kehtivuse 17. jaanuaril 2020.

| (5) | Partnerluslepingu ja protokolli eesmärk on võimaldada liidul ja Seišellidel teha tihedamat koostööd, et edendada veelgi säästva kalanduspoliitika arengut ning kalavarude vastutustundlikku kasutamist Seišellide kalapüügipiirkonnas ja India ookeanis, aidates samas luua inimväärseid töötingimusi kalandussektoris. |
| --- | --- |

(5)

Partnerluslepingu ja protokolli eesmärk on võimaldada liidul ja Seišellidel teha tihedamat koostööd, et edendada veelgi säästva kalanduspoliitika arengut ning kalavarude vastutustundlikku kasutamist Seišellide kalapüügipiirkonnas ja India ookeanis, aidates samas luua inimväärseid töötingimusi kalandussektoris.

| (6) | Partnerlusleping ja protokoll peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, pidades silmas liidu püügitegevuse majanduslikku tähtsust Seišellide kalapüügipiirkonnas ja vajadust vähendada nii palju kui võimalik sellise tegevuse katkestamist. |
| --- | --- |

(6)

Partnerlusleping ja protokoll peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, pidades silmas liidu püügitegevuse majanduslikku tähtsust Seišellide kalapüügipiirkonnas ja vajadust vähendada nii palju kui võimalik sellise tegevuse katkestamist.

| (7) | Selleks et liidu laevad saaksid jätkata püügitegevust, tuleks partnerluslepingut ja protokolli kohaldada ajutiselt alates nende allkirjastamisest. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et liidu laevad saaksid jätkata püügitegevust, tuleks partnerluslepingut ja protokolli kohaldada ajutiselt alates nende allkirjastamisest.

| (8) | Seepärast tuleks partnerlusleping ja protokoll liidu nimel allkirjastada ning neid tuleks ajutiselt kohaldada kuni nende jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks partnerlusleping ja protokoll liidu nimel allkirjastada ning neid tuleks ajutiselt kohaldada kuni nende jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping“) ning Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli (2020–2026) (edaspidi „protokoll“) liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud aktid sõlmitakse (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud partnerluslepingule ja protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Partnerluslepingut ja protokolli kohaldatakse alates nende allakirjutamisest ajutiselt (4) kuni nende jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. veebruar 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

B. DIVJAK

---

(1)  
  ELT L 290, 20.10.2006, lk 2.

1

(2)  Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (ELT L 4, 9.1.2014, lk 3).

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 5.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab partnerluslepingu ja protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 28.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/5

---

EUROOPA LIIDU JA SEIŠELLI VABARIIGI VAHELINE SÄÄSTVA KALAPÜÜGI PARTNERLUSLEPING

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,

ning

SEIŠELLI VABARIIK, edaspidi „Seišellid“,

edaspidi „lepinguosalised“,

VÕTTES ARVESSE tihedat koostööd liidu ja Seišellide vahel, eelkõige koostöölepingu raames ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, (1) nagu seda viimati on muudetud (edaspidi „Cotonou leping“), ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada,

PIDADES SILMAS Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni ja 1995. aasta kokkulepet Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamiseks,

OLLES TEADLIKUD Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete ning FAO sadamariigi meetmeid käsitlevas kokkuleppes ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks sätestatud põhimõtete tähtsusest ning OLLES KINDLALT OTSUSTANUD võtta vajalikud meetmed nende põhimõtete rakendamiseks,

OLLES OTSUSTANUD kohaldada India Ookeani Tuunikomisjoni ja teiste asjaomaste piirkondlike organisatsioonide resolutsioone ja soovitusi,

OLLES OTSUSTANUD teha vastustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere bioloogiliste ressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine,

OLLES VEENDUNUD, et selline koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,

OLLES OTSUSTANUD jätkata kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoogi Seišellide valitsuse kalanduspoliitika üle, et määrata kindlaks asjaomased vahendid selle poliitika tõhusaks rakendamiseks ning kaasata sellesse protsessi majandusettevõtjad ja kodanikuühiskond,

SOOVIDES kehtestada eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse liidu kalalaevade püügitegevust Seišellide vetes ning liidu toetust vastutustundlikule kalapüügile kõnealustes vetes,

SOOVIDES kohaldada mittediskrimineerimise põhimõtet kõigi Seišellide kalapüügipiirkonnas tegutsevate välisriikide kalalaevade suhtes, mis on ühesuguste tehniliste näitajatega ja püüavad samu, käesoleva lepingu ja selle rakendamise protokolliga hõlmatud liike,

OLLES VEENDUNUD vajaduses tihendada lepinguosaliste majanduskoostööd kalandussektoris ja sellega seotud valdkondades, mis aitavad edendada sinist majandust,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesoleva lepinguga määratakse kindlaks põhimõtted, reeglid ja menetlused, millega reguleeritakse

| — | kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnilist koostööd, mille eesmärk on rakendada Seišellide kalapüügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki, et tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine ning arendada Seišellide kalandussektorit; |
| --- | --- |

—

kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnilist koostööd, mille eesmärk on rakendada Seišellide kalapüügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki, et tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine ning arendada Seišellide kalandussektorit;

| — | liidu kalalaevade Seišellide kalapüügipiirkonda pääsemise tingimusi; |
| --- | --- |

—

liidu kalalaevade Seišellide kalapüügipiirkonda pääsemise tingimusi;

| — | majandamis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmetega seotud koostööd Seišellide kalapüügipiirkonnas, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine ning kalavarude säilitamise ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise tõhusus; |
| --- | --- |

—

majandamis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmetega seotud koostööd Seišellide kalapüügipiirkonnas, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine ning kalavarude säilitamise ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise tõhusus;

| — | ettevõtjate koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori ja sellega seotud valdkondade majandustegevust. |
| --- | --- |

—

ettevõtjate koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori ja sellega seotud valdkondade majandustegevust.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva lepingu kohaldamisel arvestatakse järgmist:

| a) | „Seišellide ametiasutus“ – kalanduse eest vastutav ministeerium; |
| --- | --- |

a)

„Seišellide ametiasutus“ – kalanduse eest vastutav ministeerium;

| b) | „liidu ametiasutus“ – Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

b)

„liidu ametiasutus“ – Euroopa Komisjon;

| c) | „leping“ – leping, selle rakendamise protokoll ning lepingu lisa ja liited; |
| --- | --- |

c)

„leping“ – leping, selle rakendamise protokoll ning lepingu lisa ja liited;

| d) | „ühiskomitee“ – liidu ja Seišellide esindajatest koosnev komitee, kelle ülesandeid kirjeldatakse käesoleva lepingu artiklis 12; |
| --- | --- |

d)

„ühiskomitee“ – liidu ja Seišellide esindajatest koosnev komitee, kelle ülesandeid kirjeldatakse käesoleva lepingu artiklis 12;

| e) | „Seišellide kalapüügipiirkond“ – osa Seišellide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest vetest vastavalt merevööndi seadusele ja muudele Seišellide kohaldatavatele õigusaktidele, kus Seišellid lubavad liidu laevadel kala püüda; |
| --- | --- |

e)

„Seišellide kalapüügipiirkond“ – osa Seišellide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest vetest vastavalt merevööndi seadusele ja muudele Seišellide kohaldatavatele õigusaktidele, kus Seišellid lubavad liidu laevadel kala püüda;

| f) | „säästev kalapüük“ – kalapüük kooskõlas FAO 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

f)

„säästev kalapüük“ – kalapüük kooskõlas FAO 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega.

| g) | „püügitegevus“ – kalade otsimine, püügivahendite paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine; |
| --- | --- |

g)

„püügitegevus“ – kalade otsimine, püügivahendite paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;

| h) | „liidu laev“ – liidu liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev; |
| --- | --- |

h)

„liidu laev“ – liidu liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

| i) | „kalalaev“ – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside ärieesmärgil kasutamiseks; |
| --- | --- |

i)

„kalalaev“ – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

| j) | „abilaev“ – kalalaeva abistav liidu laev, mis ei tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega ning mida ei tohi kasutada ümberlaadimiseks; |
| --- | --- |

j)

„abilaev“ – kalalaeva abistav liidu laev, mis ei tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega ning mida ei tohi kasutada ümberlaadimiseks;

| k) | „ühisettevõte“ – äriühing, mille on Seišellidel kalapüügiks või lepinguosaliste sellega seotud tegevusteks asutanud laevaomanikud või ettevõtted; |
| --- | --- |

k)

„ühisettevõte“ – äriühing, mille on Seišellidel kalapüügiks või lepinguosaliste sellega seotud tegevusteks asutanud laevaomanikud või ettevõtted;

| l) | „lossimine“ – tähendus on sama, mis India Ookeani Tuunikomisjoni dokumentides; |
| --- | --- |

l)

„lossimine“ – tähendus on sama, mis India Ookeani Tuunikomisjoni dokumentides;

| m) | „ümberlaadimine“ – tähendus on sama, mis India Ookeani Tuunikomisjoni dokumentides. |
| --- | --- |

m)

„ümberlaadimine“ – tähendus on sama, mis India Ookeani Tuunikomisjoni dokumentides.

Artikkel 3

Lepingu rakendamise põhimõtted ja põhieesmärgid

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama Seišellide kalapüügipiirkonnas säästvat kalapüüki, lähtudes nendes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest, ilma et see piiraks samas geograafilises piirkonnas paiknevate arengumaade vahel sõlmitud kokkulepete, sealhulgas vastastikuste kalastuskokkulepete kohaldamist.

2.   Seišellide ametiasutus kohustub mitte andma käesolevast lepingust soodsamaid tingimusi oma kalapüügipiirkonnas tegutsevatele muude välisriikide laevastikele, mille laevad on samade tehniliste näitajatega nagu käesoleva lepingu ja selle rakendamise protokolliga hõlmatud laevad ja mis püüavad samu liike. Kõnealused tingimused hõlmavad kalavarude säilitamist, säästvat kasutamist, arendamist ja majandamist, rahastamiskorda, tasusid ja kalapüügilubade väljaandmisega seotud õigusi ning asjakohaseid tehnilisi meetmeid Seišellide ametiasutus kohustub andma liidu laevadele asjakohase osa mere bioloogiliste ressursside ülejäägist, kui see on asjakohane.

3.   Läbipaistvuse huvides kohustuvad Seišellid avalikustama ja vahetama teavet kõigi lepingute kohta, millega lubatakse välisriikide laevu Seišellide kalapüügipiirkonda, ja sellest tuleneva püügikoormuse kohta, eelkõige välja antud kalapüügilubade arvu ja teatatud püügikoguste kohta.

4.   Lepinguosalised lepivad kokku, et liidu laevad püüavad ainult lubatud kogupüügi ülejääki, millele on osutatud ÜRO mereõiguste konventsiooni artikli 62 lõigetes 2 ja 3 ning mis on kindlaks tehtud selgel ja läbipaistval viisil parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete ning asjakohase teabe põhjal, mida lepinguosalised vahetavad kõnealuste varude kogu püügikoormuse kohta kõigi asjaomases püügipiirkonnas tegutsevate laevastike poolt.

5.   Lepinguosalised järgivad asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide ning eelkõige India Ookeani Tuunikomisjoni vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid, võttes nõuetekohaselt arvesse piirkondlikke teaduslikke hinnanguid.

6.   Lepinguosalised kohustuvad rakendama käesolevat lepingut kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 9, milles käsitletakse olulisi osi, mis hõlmavad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, ning põhiosa, mis hõlmab head valitsemistava.

7.   Lepinguosalised teevad koostööd, et aidata kaasa Seišellide kalanduspoliitika rakendamisele sihtotstarbelise toetuse kaudu, mis on ette nähtud vastavalt käesoleva lepingu artiklile 8 ja rakendamise protokolli asjakohastele sätetele, ning peavad sel eesmärgil poliitilist dialoogi vajalike meetmete üle.

8.   Lepinguosalised teevad nii üheskoos kui ühepoolse algatuse korras koostööd käesoleva lepingu alusel rakendatud meetmete, programmide ja tegevuste eelhindamisel, jooksval hindamisel ja järelhindamisel.

9.   Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majandus- ja sotsiaalvaldkonna läbipaistvuse ja hea valitsemistava põhimõttega.

10.   Liidu laevadel töötavate Seišellide meremeeste tööd reguleeritakse eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooniga, mida kohaldatakse asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste suhtes, ning ILO asjaomaste konventsioonide ja Seišellide õigusaktidega. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamisega ning tööhõive ja kutsealaga ning elu- ja töötingimustega seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega liidu kalalaeva pardal.

11.   Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega enne iga otsuse vastuvõtmist, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames.

Artikkel 4

Teaduslike andmete kogumine ja teaduskoostöö

1.   Lepinguosalised edendavad teaduskoostööd, et hinnata regulaarselt kalavarude olukorda Seišellide kalapüügipiirkonnas koostöös piirkondlike ja allpiirkondlike teadusasutustega.

2.   Käesoleva lepingu kohaldamise ajal teevad liit ja Seišellid koostööd, et jälgida kalavarude seisundi arengut Seišellide kalapüügipiirkonnas ja toetada India Ookeani Tuunikomisjoni hindamistegevust.

3.   Tuginedes parimatele kättesaadavatele teadusandmetele, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega ühiskomitees ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks.

4.   Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd, et koguda, valideerida, analüüsida ja edastada teaduslikke andmeid kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni nõuetega.

5.   Lepinguosalised kohustuvad pidama teineteisega nõu kas vahetult või India Ookeani Tuunikomisjoni kaudu, et parandada India ookeanis ja Seišellide kalapüügipiirkonnas mere bioloogiliste ressursside majandamist ja kaitset ning teha asjakohast teaduskoostööd.

Artikkel 5

Ainuõigusklausel

1.   Seišellid annavad liidu laevadele kalapüügivõimalused oma kalapüügipiirkonnas vastavalt käesolevale lepingule ja selle rakendamise protokollile.

2.   Liidu laevad võivad käesoleva lepinguga hõlmatud kalapüügipiirkonnas kala püüda ainult siis, kui neil on käesoleva lepingu alusel välja antud kalapüügiluba (määratletud Seišellide õigusaktides kui „litsents“). Igasugune püügitegevus, mida käesolev leping ei hõlma, on keelatud.

3.   Seišellide ametiasutus annab liidu laevadele kalapüügiload ainult käesoleva lepingu kohaselt.

Artikkel 6

Kalapüügiluba

1.   Liidu laevale kalapüügiloa saamise kord, võrdlustonnaaž, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks käesoleva lepingu rakendamise protokollis.

2.   Lepinguosalised tagavad kõnealuste tingimuste ja korra nõuetekohase täitmise pädevate asutuste vahelise asjakohase halduskoostöö kaudu.

Artikkel 7

Kohaldatav õigus

1.   Käesoleva lepinguga reguleeritava kalapüügi suhtes kohaldatakse Seišellidel kehtivaid õigus- ja haldusnorme kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega, kui lepingus ja selle rakendamise protokollis ei ole sätestatud teisiti. Seišellide ametiasutus teavitab liidu ametiasutust kõigist asjaomastest muudatustest kõnealustes õigus- ja haldusnormides.

2.   Ilma et see piiraks liidu laevade lipuriigi kohustusi, vastutavad Seišellid käesoleva lepingu rakendamise protokolliga ette nähtud kalapüügi seiret, kontrolli ja järelevalvet käsitlevate sätete tõhusa rakendamise eest. Liidu laevad teevad koostööd asjaomase seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavate Seišellide ametiasutusega.

3.   Liit võtab kõik võimalikud ja vajalikud meetmed tagamaks, et tema laevad järgivad käesolevat lepingut ja Seišellide õigusakte, millega reguleeritakse kalapüüki Seišellide kalapüügipiirkonnas.

4.   Liidu ametiasutus teavitab viivitamata Seišellide ametiasutust kõikidest liidu õigusaktides tehtavatest muudatustest, millel võib olla mõju liidu laevade tegevusele käesoleva lepingu raames.

Artikkel 8

Rahaline toetus

1.   Liit maksab Seišellidele rahalist toetust vastavalt käesoleva lepingu rakendamise protokollis sätestatud tingimustele. Kõnealune toetus koosneb kahest järgmisest omavahel seotud osast:

| a) | tasu Seišellide kalapüügipiirkonnale ja kalavarudele juurdepääsu eest, sõltumata laevaomanike poolt makstavatest juurdepääsutasudest ning |
| --- | --- |

a)

tasu Seišellide kalapüügipiirkonnale ja kalavarudele juurdepääsu eest, sõltumata laevaomanike poolt makstavatest juurdepääsutasudest ning

| b) | liidu rahaline toetus vastutustundliku kalanduspoliitika toetamiseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Seišellide vetes. |
| --- | --- |

b)

liidu rahaline toetus vastutustundliku kalanduspoliitika toetamiseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Seišellide vetes.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud valdkondlikuks toetuseks antav rahaline toetus ei ole seotud juurdepääsutasudega ning selle kindlaksmääramisel ja haldamisel võetakse arvesse käesoleva lepingu rakendamise protokolli kohaselt lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud Seišellide kalanduspoliitika eesmärke ning selle rakendamise ühe- ja mitmeaastaseid programme.

3.   Liit maksab igal aastal rahalist toetust kooskõlas käesoleva lepingu rakendamise protokolliga, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti:

| a) | ühiskomitee võib lõike 1 punktis a osutatud toetuse summat korrigeerida järgmistel juhtudel:






  i) | kalapüüki Seišellide kalapüügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; |
| --- | --- | --- |

a)

ühiskomitee võib lõike 1 punktis a osutatud toetuse summat korrigeerida järgmistel juhtudel:

i)

kalapüüki Seišellide kalapüügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;

| ii) | liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste vähendamine lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel, kui põhjuseks on asjaomaste kalavarude haldamismeetmed, mida on parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja säästev kasutamine; |
| --- | --- |

ii)

liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste vähendamine lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel, kui põhjuseks on asjaomaste kalavarude haldamismeetmed, mida on parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja säästev kasutamine;

| iii) | liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste suurendamine lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel võimaldab. |
| --- | --- |

iii)

liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste suurendamine lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel võimaldab.

| b) | Seišellide kalanduspoliitika rakendamise toetamiseks ettenähtud rahalise toetuse maksmise tingimuste ümberhindamise tulemusena võib lõike 1 punktis b osutatud toetuse summat korrigeerida, kui lepinguosaliste tuvastatud ühe- ja mitmeaastaste programmide konkreetsed tulemused selleks alust annavad. |
| --- | --- |

b)

Seišellide kalanduspoliitika rakendamise toetamiseks ettenähtud rahalise toetuse maksmise tingimuste ümberhindamise tulemusena võib lõike 1 punktis b osutatud toetuse summat korrigeerida, kui lepinguosaliste tuvastatud ühe- ja mitmeaastaste programmide konkreetsed tulemused selleks alust annavad.

| c) | lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksmise võib peatada käesoleva lepingu artikli 16 või 17 kohaldamise korral. |
| --- | --- |

c)

lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksmise võib peatada käesoleva lepingu artikli 16 või 17 kohaldamise korral.

Artikkel 9

Piirkondlik koostöö

Lepinguosalised püüavad teineteisega India Ookeani Tuunikomisjonis ja muudes asjaomastes piirkondlikes organisatsioonides, mille liikmed nad on, korrapäraselt konsulteerida, et arutada ja võimaluse korral kooskõlastada oma otsuseid, sealhulgas võimalikke ühisettepanekuid kõnealustele organisatsioonidele.

Artikkel 10

Koostöö edendamine

1.   Lepinguosalised soodustavad majanduslikku, kaubanduslikku, teaduslikku ja tehnilist koostööd kalandussektoris ja sellega seotud sektorites. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate meetmete kooskõlastamiseks peavad nad teineteisega nõu.

2.   Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust.

3.   Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepinguosaliste territooriumidel asuvate ettevõtete sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist.

4.   Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada Seišellide kalapüügipiirkonnas tegutsevate liidu laevade püütud saagi lossimist sadamates. Liidu laevad püüavad Seišelli Vabariigist hankida kõik nende tegevuseks vajalikud kaubad ja teenused.

5.   Lepinguosalised kannustavad asutama vastastikuseid huve teenivaid ühisettevõtteid. Ühisettevõtete loomine Seišellidel ja liidu laevade üleandmine ühisettevõtetele toimub kooskõlas Seišellide ja liidu õigusega.

6.   Lepinguosalised toetavad nii inimeste kui ka institutsioonide suutlikkuse suurendamist kalandussektoris, et parandada oskuste arendamist ja suurendada koolitussuutlikkust ning aidata kaasa säästvale püügitegevusele Seišellidel ja sinise majanduse arengule.

Artikkel 11

Koostöö kalapüügi kontrolli ja järelevalve alal ning võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga

1.   Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks.

2.   Ühiskomitees peetud konsultatsioonide käigus võivad lepinguosalised leppida kokku, et teevad koostööd ja viivad läbi liidu laevade riskipõhiseid ühisinspekteerimise programme, et tugevdada kalapüügi seiret, kontrolli ja järelevalvet käsitlevate käesoleva lepingu rakendamise protokolli sätete ning nendega seotud parandusmeetmete kohaldamist.

Artikkel 12

Ühiskomitee

1.   Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse liidu ja Seišellide ametiasutuste esindajatest koosnev ühiskomitee.

2.   Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid ja võtab vajaduse korral vastu otsuseid, mille eesmärk on:

| a) | käesoleva lepingu ja rakendamise protokolli täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, käesoleva lepingu artikli 8 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastaste programmide kindlaksmääramine ja nende rakendamise hindamine; |
| --- | --- |

a)

käesoleva lepingu ja rakendamise protokolli täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, käesoleva lepingu artikli 8 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastaste programmide kindlaksmääramine ja nende rakendamise hindamine;

| b) | vajalike sidemete loomine, et arutada vastastikust huvi pakkuvaid kalandusküsimusi, sh analüüsida püügiandmete statistikat; |
| --- | --- |

b)

vajalike sidemete loomine, et arutada vastastikust huvi pakkuvaid kalandusküsimusi, sh analüüsida püügiandmete statistikat;

| c) | tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina; |
| --- | --- |

c)

tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina;

| d) | muude ülesannete täitmine, mille lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel kindlaks määrata. |
| --- | --- |

d)

muude ülesannete täitmine, mille lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel kindlaks määrata.

3.   Lisaks võib ühiskomitee vastu võtta käesoleva lepingu rakendamise protokolli muudatusi, eelkõige seoses järgmisega:

| a) | vajaduse korral kalapüügivõimaluste ja sellega seotud rahalise toetuse läbivaatamine; |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral kalapüügivõimaluste ja sellega seotud rahalise toetuse läbivaatamine;

| b) | valdkondliku toetuse rakenduskord; |
| --- | --- |

b)

valdkondliku toetuse rakenduskord;

| c) | liidu laevade püügitegevuse tingimused ja viisid. |
| --- | --- |

c)

liidu laevade püügitegevuse tingimused ja viisid.

4.   Ühiskomitee täidab oma ülesandeid kooskõlas käesoleva lepingu eesmärkidega.

5.   Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi liidus ja Seišellidel ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb kokku ühiskomitee erakorraline kohtumine.

6.   Kiireloomulistel juhtudel võib ühiskomitee teha otsuseid kirjavahetuse vormis.

Artikkel 13

Lepingu geograafiline kohaldamisala

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt selliste territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut, nimetatud aluslepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Seišellide territooriumi suhtes.

Artikkel 14

Kestus

Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle ajutise kohaldamise alguskuupäevast. Seejärel pikeneb leping automaatselt kuue aasta kaupa, kui lepingut ei lõpetata kooskõlas artikliga 17.

Artikkel 15

Ajutine kohaldamine

Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamisest lepinguosaliste poolt.

Artikkel 16

Peatamine

1.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamise peatada järgmistel juhtudel:

| a) | olukord, mis ei ole seotud loodusjõududega ja väljub ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistab kalapüüki Seišellide kalapüügipiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

olukord, mis ei ole seotud loodusjõududega ja väljub ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistab kalapüüki Seišellide kalapüügipiirkonnas;

| b) | lepinguosaliste vahel esineb tõsiseid ja lahendamata vaidlusi käesoleva protokolli kohaldamise ja tõlgendamise küsimustes; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste vahel esineb tõsiseid ja lahendamata vaidlusi käesoleva protokolli kohaldamise ja tõlgendamise küsimustes;

| c) | üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou partnerluslepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetluse kohaselt Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise. |
| --- | --- |

c)

üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou partnerluslepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetluse kohaselt Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise.

2.   Asjaomane lepinguosaline annab käesoleva lepingu kohaldamise peatamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja peatamine jõustub kolme kuu möödumisel teate kättesaamisest. Pärast nimetatud teate kättesaamist alustavad lepinguosalised ühiskomitees konsultatsioone, mille eesmärk on jõuda mõistliku aja jooksul mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

3.   Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva lepingu kohaldamist ning kui ei ole kokku lepitud teisiti, vähendatakse artiklis 8 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil lepingu kohaldamine oli peatatud.

Artikkel 17

Lõpetamine

1.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada:

| a) | kui olukord, mis ei ole seotud loodusjõududega ja väljub ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistab kalapüüki Seišellide kalapüügipiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

kui olukord, mis ei ole seotud loodusjõududega ja väljub ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistab kalapüüki Seišellide kalapüügipiirkonnas;

| b) | asjaomaste varude vähenemise korral, võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid, mida toetavad mõlemad pooled; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste varude vähenemise korral, võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid, mida toetavad mõlemad pooled;

| c) | kui liidu laevadele antud kalapüügivõimalusi kasutatakse vaid väheses ulatuses; |
| --- | --- |

c)

kui liidu laevadele antud kalapüügivõimalusi kasutatakse vaid väheses ulatuses;

| d) | kui kohustusi, mis on võetud seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu, on tõsiselt rikutud; |
| --- | --- |

d)

kui kohustusi, mis on võetud seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu, on tõsiselt rikutud;

| e) | muude asjaolude korral, mis kujutavad endast lepingu rikkumist ühe lepinguosalise poolt. |
| --- | --- |

e)

muude asjaolude korral, mis kujutavad endast lepingu rikkumist ühe lepinguosalise poolt.

2.   Lepinguosaline annab käesoleva lepingu lõpetamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja see jõustub kuus kuud pärast teate kättesaamist, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel seda tähtaega pikendada. Pärast sellist teatamist alustavad lepinguosalised ühiskomitees konsultatsioone, et leida vaidlusele mõistliku aja jooksul rahumeelne lahendus.

3.   Käesoleva lepingu lõpetamise korral vähendatakse artiklis 8 osutatud rahalist toetust lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

Artikkel 18

Kehtetuks tunnistamine

Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping, (2) mis jõustus 2007. aasta novembris, tunnistatakse kehtetuks.

2

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 20

Autentsus

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Image 1

Image 2

---

(1)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3

1

(2)  
  ELT L 290, 20.10.2006, lk 2.

2

---

EUROOPA LIIDU JA SEIŠELLI VABARIIGI VAHELISE SÄÄSTVA KALAPÜÜGI PARTNERLUSLEPINGU RAKENDAMISE PROTOKOLL (2020–2026)

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva protokolli eesmärk on Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) ja Seišelli Vabariigi (edaspidi „Seišellid“) vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „leping“) rakendamine. Käesolev protokoll sisaldab lisa ja selle liiteid.

Artikkel 2

Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

1.   Kuue aasta jooksul alates protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäevast on lepingu artikli 5 kohaselt antud kalapüügivõimalused järgmised:

| a) | 40 tuunipüügiseinerit, |
| --- | --- |

a)

40 tuunipüügiseinerit,

| b) | 8 triivõngelaeva. |
| --- | --- |

b)

8 triivõngelaeva.

Abilaevadele antakse luba lisas sätestatud tingimustel ja kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni asjakohaste resolutsioonidega.

2.   Kalapüügivõimalusi kohaldatakse üksnes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni 1. lisas loetletud pika rändega liikide suhtes, välja arvatud:

| — | sugukondadesse Alopiidae ja Sphyrnidae kuuluvad haid; |
| --- | --- |

—

sugukondadesse Alopiidae ja Sphyrnidae kuuluvad haid;

| — | liikidesse Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharhinus falciformis ja Carcharhinus longimanus kuuluvad haid; |
| --- | --- |

—

liikidesse Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharhinus falciformis ja Carcharhinus longimanus kuuluvad haid;

| — | kõik muud kaitsealused liigid või liigid, kelle püük on keelatud Seišellide õigusaktide ning India Ookeani Tuunikomisjoni raames sõlmitud või muude rahvusvaheliste lepingute alusel. |
| --- | --- |

—

kõik muud kaitsealused liigid või liigid, kelle püük on keelatud Seišellide õigusaktide ning India Ookeani Tuunikomisjoni raames sõlmitud või muude rahvusvaheliste lepingute alusel.

3.   Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse artiklites 6 ja 7 osutatud tingimustel.

4.   Vastavalt lepingu artiklile 5 võivad liidu laevad püüda kala Seišellide kalapüügipiirkonnas üksnes siis, kui neil on olemas vastavalt käesolevale protokollile ja selle lisale väljastatud kalapüügiluba.

Artikkel 3

Rahaline toetus

1.   Kogu protokolli kehtivusaja jooksul on protokolli hinnanguline kogumaksumus 58 200 000 eurot, mis vastab 9 700 000 eurole aastas. Selle kogusumma jaotus on järgmine:

| — | 31 800 000 eurot, mis vastab lepingu artiklis 8 osutatud liidu rahalisele toetusele; |
| --- | --- |

—

31 800 000 eurot, mis vastab lepingu artiklis 8 osutatud liidu rahalisele toetusele;

| — | 26 400 000 eurot, mis vastab laevaomanike makstavate tasude hinnangulisele väärtusele, sealhulgas ettemaksed, tasud püütud kala tonni kohta ning eritoetus keskkonnajuhtimiseks ja mereökosüsteemide jälgimiseks Seišellide vetes. |
| --- | --- |

—

26 400 000 eurot, mis vastab laevaomanike makstavate tasude hinnangulisele väärtusele, sealhulgas ettemaksed, tasud püütud kala tonni kohta ning eritoetus keskkonnajuhtimiseks ja mereökosüsteemide jälgimiseks Seišellide vetes.

2.   Liidu makstav aastane rahaline toetus sisaldab järgmist:

| a) | 50 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile vastav 2 500 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Seišellide kalapüügipiirkonnale ning |
| --- | --- |

a)

50 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile vastav 2 500 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Seišellide kalapüügipiirkonnale ning

| b) | 2 800 000 euro suurune aastane eritoetus Seišellide kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

b)

2 800 000 euro suurune aastane eritoetus Seišellide kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks.

3.   Käesoleva artikli lõiget 2 kohaldatakse vastavalt artiklitele 4, 6, 7 ja 8.

4.   Käesoleva artikli lõike 2 punktides a ja b osutatud kogusummad maksab liit igal aastal käesoleva protokolli kohaldamise vältel.

Käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud toetus juurdepääsu eest makstakse hiljemalt 90 päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva ja järgmistel aastatel hiljemalt käesoleva protokolli jõustumise kuupäeval.

Käesoleva artikli lõike 2 punktis b osutatud valdkondliku toetuse summa makstakse esimesel aastal välja pärast seda, kui ühiskomitee on artikli 4 lõikes 1 osutatud mitmeaastase programmi heaks kiitnud, ning alates teisest aastast sõltuvad maksed eelmise aasta programmi raames saavutatud tulemustest nagu on sätestatud artikli 4 lõikes 2.

5.   Lepinguosalised jälgivad liidu kalalaevade püügitegevust ja võrdlevad väljapüüki lõike 2 punktis a osutatud aastase võrdlustonnaažiga.

| a) | Kui liidu laevade aastane püügikogus Seišellide kalapüügipiirkonnas ületab lõike 2 punktis a osutatud aastast võrdlustonnaaži, suurendatakse liidu makstavat rahalist toetust 50 euro võrra iga püütud lisatonni kohta. |
| --- | --- |

a)

Kui liidu laevade aastane püügikogus Seišellide kalapüügipiirkonnas ületab lõike 2 punktis a osutatud aastast võrdlustonnaaži, suurendatakse liidu makstavat rahalist toetust 50 euro võrra iga püütud lisatonni kohta.

| b) | Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi olla suurem kui kahekordne lõike 2 punktis a sätestatud summa. Kui liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal. |
| --- | --- |

b)

Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi olla suurem kui kahekordne lõike 2 punktis a sätestatud summa. Kui liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal.

6.   Seišellidel on lõike 2 punktis a sätestatud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus.

7.   Lõike 2 punktides a ja b sätestatud rahaline toetus makstakse Seišellide keskpangas avatud Seišellide riigikassa kontodele. Seišellide ametiasutus esitab kontonumbrid ja kinnitab need igal aastal.

Artikkel 4

Valdkondlik toetus

1.   Hiljemalt 90 päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäeva lepivad liit ja Seišellid lepingus ettenähtud ühiskomitees (edaspidi „ühiskomitee“) kokku mitmeaastase valdkondliku programmi ja üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige:

| a) | ühe- ja mitmeaastased programmid artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamiseks; |
| --- | --- |

a)

ühe- ja mitmeaastased programmid artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamiseks;

| b) | ühe- ja mitmeaastaste programmide eesmärgid, mis tuleb saavutada vastutustundliku ja säästva kalapüügi arendamiseks, lähtudes Seišellide riikliku kalanduspoliitika prioriteetsetest valdkondadest ja muudest seonduvatest poliitikameetmetest, mis mõjutavad järgmisi valdkondi:






  i) | kalanduse, sealhulgas väikesemahulise kalapüügi ja vesiviljeluse toetus- ja majandamismeetmed; |
| --- | --- | --- |

b)

ühe- ja mitmeaastaste programmide eesmärgid, mis tuleb saavutada vastutustundliku ja säästva kalapüügi arendamiseks, lähtudes Seišellide riikliku kalanduspoliitika prioriteetsetest valdkondadest ja muudest seonduvatest poliitikameetmetest, mis mõjutavad järgmisi valdkondi:

i)

kalanduse, sealhulgas väikesemahulise kalapüügi ja vesiviljeluse toetus- ja majandamismeetmed;

| ii) | kalandussektori sanitaar- ja kvaliteedijuhtimine ning sisekaubanduse ja ekspordisuutlikkuse toetamine; |
| --- | --- |

ii)

kalandussektori sanitaar- ja kvaliteedijuhtimine ning sisekaubanduse ja ekspordisuutlikkuse toetamine;

| iii) | kalapüügi seire, kontroll ja järelevalve ning võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; |
| --- | --- |

iii)

kalapüügi seire, kontroll ja järelevalve ning võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu;

| iv) | teadussuutlikkuse ja koostöö edendamine kalanduse valdkonnas, sealhulgas püügiandmete kogumine, töötlemine, analüüsimine ja edastamine; |
| --- | --- |

iv)

teadussuutlikkuse ja koostöö edendamine kalanduse valdkonnas, sealhulgas püügiandmete kogumine, töötlemine, analüüsimine ja edastamine;

| v) | infrastruktuuri ja muude asjakohaste meetmete toetamine, et arendada riiklikku kalandussektorit. |
| --- | --- |

v)

infrastruktuuri ja muude asjakohaste meetmete toetamine, et arendada riiklikku kalandussektorit.

| c) | Lisaks hõlmab mitmeaastane valdkondlik programm järgmist:






  i) | mehhanismid finantskomponendi ja -tegevuse kavandamiseks, juhtimiseks ja rakendamiseks ning aruandluse korraldamiseks; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisaks hõlmab mitmeaastane valdkondlik programm järgmist:

i)

mehhanismid finantskomponendi ja -tegevuse kavandamiseks, juhtimiseks ja rakendamiseks ning aruandluse korraldamiseks;

| ii) | kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda hinnangu aasta jooksul saavutatud tulemustele; |
| --- | --- |

ii)

kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda hinnangu aasta jooksul saavutatud tulemustele;

| iii) | mehhanismid ja meetmed valdkondliku toetuse kaudu rakendatavate meetmete tutvustamiseks ja nähtavuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

iii)

mehhanismid ja meetmed valdkondliku toetuse kaudu rakendatavate meetmete tutvustamiseks ja nähtavuse suurendamiseks.

Eespool nimetatu suhtes kohaldatakse Seišellide kalanduspoliitika valdkondliku toetuse rakendamise suuniseid, milles lepinguosalised lepivad kokku ühiskomitee esimesel koosolekul.

2.   Artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamisel lähtutakse ühiskomitee poolt kinnitatud ühe- ja mitmeaastasest programmist ning iga aastaprogrammi tulemustele antud hinnangust.

3.   Kõik ühe- ja mitmeaastase valdkondliku programmi muutmise ettepanekud peavad saama ühiskomitees mõlema lepinguosalise heakskiidu.

4.   Kui üks lepinguosaline taotleb ühiskomitee erakorralist kokkukutsumist, saadab ühiskomitee erakorralist kokkukutsumist taotlev lepinguosaline vastava kirjaliku taotluse vähemalt neliteist (14) päeva enne kavandatud istungi kuupäeva. Aasta valdkondliku programmi kiireloomulised muudatused võib ühiskomitee heaks kiita kirjavahetuse teel.

5.   Vajaduse korral võivad Seišellid igal aastal eraldada artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase programmi elluviimiseks. Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest.

6.   Igal aastal esitavad Seišellid elluviidud meetmete kohta ja valdkondliku toetuse abil saavutatud tulemuste kohta aastaaruande, mille vaatab läbi ühiskomitee. Seišellid esitavad enne käesoleva protokolli kehtivusaja lõppu aruande, mis käsitleb valdkondliku toetuse rakendamist kogu käesoleva protokolli kestuse jooksul.

7.   Artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluv eritoetus makstakse välja osamaksetena võttes arvesse ühiskomitee hinnangut. Käesoleva protokolli kohaldamise esimesel aastal makstakse osamakseid vastavalt kokkulepitud kavale. Järgmistel protokolli kohaldamise aastatel võetakse osamaksete tasumisel arvesse käesoleva artikli lõike 1 teises lõigus osutatud suuniste täitmise tulemusi ja ühiskomitee hinnangut.

8.   Liidul on õigus vaadata läbi või peatada osaliselt või täielikult artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud rahalise toetuse maksmine, kui ühiskomitee hinnangu kohaselt ei ole toetuse kasutamine olnud programmiga kooskõlas või juhul, kui kõnealust rahalist toetust ei ole kasutatud ühiskomitee otsuse kohaselt.

9.   Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja ühiskomitees saavutatud kokkulepet, kui see on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud heakskiidetud programmi rakendamise tulemuste põhjal õigustatud. Artikli 3 lõike 2 punktiga b ette nähtud eritoetust ei saa siiski enam maksta pärast protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuue kuu pikkuse perioodi lõppu.

10.   Lepinguosalised kohustuvad tagama valdkondliku toetuse abil rakendatud meetmete tutvustamise ja nähtavuse.

Artikkel 5

Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama Seišellide kalapüügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki lähtudes neis vetes kalastavate kalalaevastike võrdse kohtlemise põhimõttest.

2.   Käesoleva protokolli kohaldamise ajal jälgivad liit ja Seišellid kalavarude seisundit Seišellide kalapüügipiirkonnas.

3.   Lepinguosalised vahetavad ka asjakohast statistilist, bioloogilist, säilitamis- ja keskkonnaalast teavet, mida võidakse nõuda mere bioloogiliste ressursside majandamise ja säilitamise eesmärgil.

4.   Lepinguosalised järgivad India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioone ning püüavad rakendada India Ookeani Tuunikomisjoni soovitusi kalavarude kaitse ja vastutustundliku majandamise kohta. Nõuete täitmise hõlbustamiseks pööravad mõlemad lepinguosalised tähelepanu püügiandmete kogumisele, töötlemisele, analüüsimisele ja edastamisele.

5.   Toetudes India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonidele ja soovitustele ning parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele võivad lepinguosalised konsulteerida omavahel ühiskomitees, et leppida kokku lisameetmed Seišellide kalavarude säästva majandamise tagamiseks.

Artikkel 6

Kalapüügivõimaluste kohandamine ja käesoleva protokolli läbivaatamine

1.   Kooskõlas lepinguga võib ühiskomitee hinnata käesoleva protokolli artiklis 2 osutatud kalapüügivõimalusi uuesti. Neid kalapüügivõimalusi võib kohandada ühiskomitees saavutatud vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et see on kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonide ja soovitustega, mis käsitlevad tuuni ja tuunilaadsete liikide säästvat majandamist India ookeanis.

2.   Sellisel juhul suurendatakse artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja põhimõttel pro rata temporis. Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi ületada artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda.

3.   Ühiskomitee võib vajaduse korral poolte vahelisel vastastikusel kokkuleppel läbi vaadata ka kalandustegevust reguleerivad sätted, valdkondlikud toetusmenetlused ja käesoleva protokolli rakenduseeskirjad.

Artikkel 7

Uurimuslik kalapüük ja uued kalapüügivõimalused

1.   Ühe lepinguosalise taotlusel võib ühiskomitee kaaluda Seišellide kalapüügipiirkonnas uurimusliku kalapüügi korraldamist, et katsetada selliste uute kalapüügiliikide tehnilist kasutatavust ja majanduslikku tasuvust, mida ei ole ette nähtud käesoleva protokolli artikliga 2. Selleks määrab ühiskomitee üksikjuhtumite kaupa kindlaks nii liigid, tingimused kui ka muud asjaomased näitajad. Uurimusliku kalapüügi load lepitakse kokku maksimaalselt kuueks kuuks ja neid võib mõlema lepinguosalise nõusolekul pikendada.

2.   Kui liidul tekib huvi uute kalapüügivõimaluste vastu, tuleb ühiskomitee kokku, et arutada ja sätestada sellise uue püügitegevuse suhtes kohaldatavaid tingimusi, võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid ja lähtudes uurimusliku kalapüügi tulemustest.

3.   Kui Seišellid on andnud lõikes 2 osutatud uue püügitegevuse jaoks loa, teeb ühiskomitee käesolevasse protokolli vastavad muudatused.

Artikkel 8

Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine

Olenemata käesoleva protokolli artiklist 12 peatatakse artikli 3 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse maksmine või vaadatakse läbi selle suurus pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist, tingimusel et liit on peatamise ajaks kõik saadaolevad summad täielikult tasunud, järgmistel juhtudel:

| a) | kui kalapüüki Seišellide kalapüügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; |
| --- | --- |

a)

kui kalapüüki Seišellide kalapüügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;

| b) | pärast lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid; |
| --- | --- |

b)

pärast lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid;

| c) | kui liit tuvastab ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu („Cotonou leping“), (1) nagu seda on viimati muudetud, artiklites 8 ja 96 sätestatud menetluse kohaselt selle artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise. Sellisel juhul tuleb kõikide liidu laevade kalapüük peatada. |
| --- | --- |

c)

kui liit tuvastab ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu („Cotonou leping“), (1) nagu seda on viimati muudetud, artiklites 8 ja 96 sätestatud menetluse kohaselt selle artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise. Sellisel juhul tuleb kõikide liidu laevade kalapüük peatada.

1

Artikkel 9

Konfidentsiaalsus

1.   Lepinguosalised kohustuvad tagama, et kõiki isikuandmeid liidu kalalaevade ja nende püügitegevuse kohta, mis on saadud lepingu ja käesoleva protokolli kohaldamise raames, sealhulgas vaatlejate tegevuse käigus, käsitletakse alati kooskõlas lepinguosaliste õigusnormides sätestatud põhimõtetega konfidentsiaalsuse ja andmekaitse kohta.

2.   Lepinguosalised tagavad, et Seišellide kalapüügipiirkonnas toimuva püügitegevuse kohta tehakse avalikult kättesaadavaks üksnes koondandmed.

3.   Muul juhul konfidentsiaalsetena käsitatavaid andmeid kasutatakse vaid lepingu kohaldamiseks ja asjaomaste pädevate asutuste poolt kalavarude majandamiseks, seireks, kontrolliks ja järelevalveks.

4.   Liidu esitatud isikuandmete jaoks võib ühiskomitee kehtestada asjakohased kaitsemeetmed ja õiguskaitsevahendid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679. (2)

Artikkel 10

Elektrooniline teabevahetus

1.   Lepingu ja selle protokolli kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe vahetamiseks kohustuvad Seišellid ja liit võtma kasutusele vajalikud elektroonilise teabevahetuse süsteemid. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis originaaliga samaväärsena.

2.   Lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele viivitamata lõikes 1 osutatud andmete vahetust takistavatest arvutisüsteemi tõrgetest. Sellisel juhul asendatakse lepingu ja käesoleva protokolli rakendamisega seotud teave ja dokumendid käesoleva protokolli lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega või edastatakse andmed muude sidevahendite kaudu.

Artikkel 11

Vahekokkuvõte

Lepinguosalised võivad otsustada teha vahekokkuvõtte, et hinnata käesoleva protokolli toimimist ja tõhusust.

Artikkel 12

Peatamine

Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva protokolli rakendamise lepingu asjaomastes sätetes osutatud tingimustel.

Artikkel 13

Lõpetamine

Kumbki lepinguosaline võib lõpetada käesoleva protokolli rakendamise lepingu asjaomastes sätetes osutatud tingimustel.

Artikkel 14

Kohustused protokolli kehtivusaja lõppemisel või selle lõpetamisel

1.   Käesoleva protokolli kehtivusaja lõppemisel või selle lõpetamisel vastavalt artiklile 13, vastutavad liidu laevaomanikud jätkuvalt lepingu või käesoleva protokolli sätete või Seišellide õigusaktide rikkumise eest, mis toimus enne käesoleva protokolli lõpetamist; samuti tuleb neil tasuda käesoleva protokolli kehtivusaja lõppemisel või lõpetamisel kõik maksmata loatasud või tasumata maksed.

2.   Vajaduse korral jätkavad lepinguosalised järelevalvet käesoleva protokolli artikli 3 lõike 2 alapunkti b kohase valdkondliku toetuse rakendamise üle.

Artikkel 15

Ajutine kohaldamine

Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates hetkest, mil lepinguosalised selle allkirjastavad.

Artikkel 16

Kestus

Käesolevat protokolli kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui teatatakse protokolli lõpetamisest vastavalt artiklile 13.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

---

(1)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

2

---

LISA

LIIDU LAEVADE KALAPÜÜKI SEIŠELLIDE KALAPÜÜGIPIIRKONNAS REGULEERIVAD TINGIMUSED

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1. JAGU

PÄDEVA ASUTUSE NIMETAMINE

| 1. | Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, peetakse käesolevas lisas pädevale asutuse viitamisel silmas:






  — | liidu puhul: Euroopa Komisjon, asjakohasel juhul Seišellidel asuva liidu delegatsiooni (edaspidi „ELi delegatsioon“) vahendusel; |
| --- | --- | --- |

1.

—

liidu puhul: Euroopa Komisjon, asjakohasel juhul Seišellidel asuva liidu delegatsiooni (edaspidi „ELi delegatsioon“) vahendusel;

| — | Seišellid: kalandusministeerium. |
| --- | --- |

—

Seišellid: kalandusministeerium.

Seišellide kalapüügipiirkond

| 2. | Seišellide kalapüügipiirkond tähendab ja hõlmab lepingus määratletud kalapüügipiirkonda, välja arvatud piirangu- ja keelualad, muu hulgas selleks, et vältida väikesemahulise kalapüügi kahjustamist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Piirangu- ja kaitsealade määratlus ning koordinaadid on esitatud 2014. aasta kalandusseaduses ja muudes Seišellidel kohaldatavates õigus- ja haldusnormides. |
| --- | --- |

3.

Kalapüügiluba

| 4. | Kalapüügiluba on kehtiv luba või litsents vastavalt Seišellide õigusaktidele, mis annab õiguse püüda kala vastavalt käesoleva protokolli kohaselt välja antud kalapüügiloa tingimustele. |
| --- | --- |

4.

Laevaomanike tasud

| 5. | Enne käesoelva protokolli ajutist kohaldamist edastavad Seišellid liidule riigikassa selle (nende) pangakonto(de) andmed, millele tuleb kanda lepingu raames liidu laevade eest makstavad tasud. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda. |
| --- | --- |

5.

Kontaktid

| 6. | Lepinguosalised vahetavad enne käesoleva protokolli ajutise kohaldamise algust kõiki käesoelva protokolli rakendamiseks vajalikke kontaktandmeid ja edastavad need vajaduse korral üksteisele. |
| --- | --- |

6.

2. JAGU

KALAPÜÜGILOA KEHTIVUSAEG, SELLE TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE

| 1. | Kalapüügiluba kehtib ühe aasta, millele viidatakse kui aastasele kehtivusajale. Selle ajavahemiku alguskuupäev on käesoleva protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäev. Kõik järgnevad kalapüügiload kaotavad kehtivuse käesoleva protokolli aastapäeval. |
| --- | --- |

1.

Kalapüügiloa saamise tingimused

| 2. | Käesoleva protokolli alusel, millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, võivad Seišellide kalapüügipiirkonnas kala püüdmiseks loa saada üksnes liidu kehtestatud tingimustele vastavad liidu laevad. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Selleks et liidu laev vastaks kalapüügiloa saamise tingimustele, peavad olema täidetud järgmised tingimused:






  a) | selle omanikul, kaptenil ega laeval endal ei ole keelatud Seišellide vetes kala püüda; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

selle omanikul, kaptenil ega laeval endal ei ole keelatud Seišellide vetes kala püüda;

| b) | omanik ja kapten täidavad Seišellide õigusakte ja laev vastab neile ning nad täidavad kõiki varasemaid lepingust tulenevaid kohustusi, mille alusel nad teostavad kalapüüki Seišellide vetes; |
| --- | --- |

b)

omanik ja kapten täidavad Seišellide õigusakte ja laev vastab neile ning nad täidavad kõiki varasemaid lepingust tulenevaid kohustusi, mille alusel nad teostavad kalapüüki Seišellide vetes;

| c) | lepingu artiklis 6 osutatud kalapüügiluba antakse välja tingimusel, et asjaomane laev on kantud liidu kalalaevade registrisse, ja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2403 (1); |
| --- | --- |

c)

lepingu artiklis 6 osutatud kalapüügiluba antakse välja tingimusel, et asjaomane laev on kantud liidu kalalaevade registrisse, ja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2403 (1);

| d) | laev peab olema kantud India Ookeani Tuunikomisjoni laevaregistrisse ning ta ei tohi olla kantud India Ookeani Tuunikomisjoni ega muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimistusse. |
| --- | --- |

d)

laev peab olema kantud India Ookeani Tuunikomisjoni laevaregistrisse ning ta ei tohi olla kantud India Ookeani Tuunikomisjoni ega muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimistusse.

Kalapüügiloa taotlemine

| 4. | Kalapüügiluba taotlevat liidu laeva esindab Seišelli Vabariigis asuv esindaja. Kõnealuse esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud kalapüügiloa taotluses. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liit esitab Seišellide pädevale asutusele kalapüügiloa taotluse liidu iga laeva kohta, mis soovib lepingu alusel kala püüda, vähemalt 21 kalendripäeva enne püügitegevuse eeldatavat alguskuupäeva. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Laevaomanik tasub kõik kalapüügiloaga seotud ettemaksed kalapüügiloa kogu aastase kehtivusaja eest. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kalapüügiloa taotlus esitatakse Seišellide pädevale asutusele vormil, mis on koostatud vastavalt 1. liitele ja millele on lisatud järgmised dokumendid:






  a) | tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse;

| b) | hiljuti tehtud üksikasjalik asjakohase resolutsiooniga digitaalne värvifoto laevast külgvaates, kus laevakerel on näha laeva nimi ja pardatähis; |
| --- | --- |

b)

hiljuti tehtud üksikasjalik asjakohase resolutsiooniga digitaalne värvifoto laevast külgvaates, kus laevakerel on näha laeva nimi ja pardatähis;

| c) | kõik muud Seišellide õigusaktide kohaselt nõutavad dokumendid või tunnistused. |
| --- | --- |

c)

kõik muud Seišellide õigusaktide kohaselt nõutavad dokumendid või tunnistused.

| 8. | Ettemaksed tasutakse Seišellide ametiasutuse esitatud kontole riigikassas. Maksed sisaldavad kõiki tegevusväliseid tasusid. |
| --- | --- |

8.

Kalapüügiloa väljaandmine

| 9. | Kalapüügiluba väljastatakse laeva esindajale 15 päeva jooksul pärast seda, kui Seišellide pädev asutus on kätte saanud kõik lõikes 7 osutatud dokumendid. Kalapüügiloaga liidu laev hoiab pardal kalapüügiloa originaaleksemplari. Kalapüügiloa elektrooniline koopia loetakse originaaleksemplariga samaväärseks kuni 60 kalendripäeva jooksul pärast kalapüügiloa väljaandmise kuupäeva. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kalapüügiloa koopia edastatakse elektrooniliselt liidule ja ELi delegatsioonile. |
| --- | --- |

10.

Kalapüügiloa edasiandmine

| 11. | Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda, välja arvatud vääramatu jõu korral. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tõendatud vääramatu jõu korral ja liidu taotlusel võib laeva kalapüügiloa edasi anda loa kehtivusaja lõpuni mõnele teisele samasuguste omadustega nõuetekohasele liidu laevale täiendava loatasuta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Esimese laeva omanik või kõnealuse laeva omaniku esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Seišellide pädevale asutusele. Seišellide ametiasutus teavitab ELi delegatsiooni viivitamata kalapüügiloa tühistamisest. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Uus kalapüügiluba jõustub päeval, mil laeva omanik või tema esindaja esitab tühistatud püügiloa Seišellide pädevale asutusele. Seišellide ametiasutus teavitab ELi delegatsiooni viivitamata uuest kalapüügiloast. |
| --- | --- |

14.

3. JAGU

ABILAEVAD

| 1. | Seišellid lubavad abilaevadel, kellel on vastav luba, abistada liidu laevu, kellel on kalapüügiluba. Abilaevad peavad sõitma liidu liikmesriigi lipu all ega tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega, samuti ei tohi neid kasutada ümberlaadimiseks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liidu selliste abilaevade arv, kellel on asjakohane luba, peab vastama kalapüügiluba omavate liidu tuunipüügiseinerite arvule ning olema kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonidega. Lisaks peavad aruandlusnõuded vastama India Ookeani Tuunikomisjoni nõuetele ja muudele asjakohastele siseriiklikele õigusnormidele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liidu liikmesriigi lipu all sõitvate abilaevade suhtes kohaldatakse kalapüügilubade taotlemise ja edasiandmise menetlust, mida on kirjeldatud käesoleva protokolli 2. jaos, abilaevade suhtes kohaldatavates piires. |
| --- | --- |

3.

4. JAGU

KALAPÜÜGILOA TINGIMUSED – TASUD JA ETTEMAKSED

| 1. | Kalapüügiluba kehtib üks aasta alates käesoleva protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäevast ja seda uuendatakse eeldusel, et on täidetud taotluse esitamise tingimused, mis on sätestatud 2. jaos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laevaomanike makstavad tasud arvutatakse püütud tonni eest kehtestatud maksumäära alusel järgmiselt:
  käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal 80 eurot tonni kohta;
  käesoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal 85 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

2.

käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal 80 eurot tonni kohta;

käesoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal 85 eurot tonni kohta.

| 3. | Laevaomanikud tasuvad aastase loatasu ettemakse Seišellide ametiasutuse poolt väljaantava kalapüügiloa taotlemise ajal järgmiselt:






  a) | tuunipüügiseinerid
  Käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal on ettemakse 56 000 eurot ehk 80 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.
  Käeosoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 59 500 eurot ehk 85 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tuunipüügiseinerid

Käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal on ettemakse 56 000 eurot ehk 80 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

Käeosoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 59 500 eurot ehk 85 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas;

| b) | triivõngelaevad:
  Käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal on ettemakse 7 200 eurot ehk 80 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.
  Käesoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 7 650 eurot ehk 85 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas; |
| --- | --- |

b)

triivõngelaevad:

Käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal on ettemakse 7 200 eurot ehk 80 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

Käesoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 7 650 eurot ehk 85 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas;

| c) | abilaeva loatasu:
  Abilaeva aastane loatasu on 5 000 eurot laeva kohta. |
| --- | --- |

c)

abilaeva loatasu:

Abilaeva aastane loatasu on 5 000 eurot laeva kohta.

Tasude aastaaruanne

| 4. | Seišellide ametiasutus koostab liidu kalalaevade esitatud püügiaruannete alusel aruande eelmisel kalendriaastal püütud saagi eest tasumisele kuuluvate tasude kohta. Tasude aruande koostamiseks esitavad liidu kalalaevad Seišellide ametiasutusele müügikviitungid, püügipäeviku ning lossimis- ja ümberlaadimisaruanded kõigi lubatud ajavahemiku jooksul tehtud püügireiside kohta. Seišellide kalapüügipiirkonna püügiandmed esitatakse laevade, püügikuude ja liikide kaupa eluskaalu tonnides (kolm kümnendkohta). Kui on kasutatud teisendustegureid, tuleb sellest teada anda. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tasude aruanne peab olema kooskõlas Euroopa Komisjoni andmebaasis Aggregated Catch Data Reporting (ACDR) sisalduva teabega ning muu asjakohase teabega, nagu müügi-, inspekteerimis- ja teadusandmed. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lähtudes Euroopa Komisjoni andmebaasist saadud andmetest esitab liit Seišellide ametiasutusele enne iga kvartali lõppu koondandmed jooksva aasta eelmiste kvartalite kohta, märkides püügikoguse laevade, kuude ja liikide kaupa. Neid andmeid käsitatakse ajutistena. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tasude aruanne saadetakse liidule enne järgmise aasta 30. aprilli. Liit edastab selle viivitamata asjaomaste liikmesriikide ametiasutustele ning laevaomanikud teevad vastavad maksed 60 päeva jooksul. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kui Seišellide ja liidu esitatud andmestike vahel on lahknevusi, on liidul kaks kuud aega saadud andmed vaidlustada ja esitada liidu liikmesriikide esitatud andmete alusel alternatiivne püügiaruanne, millele on lisatud tõendavad dokumendid, nagu püügipäeviku andmed, inspekteerimisaruanded ja teadusandmed. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lepinguosalised lahendavad lahkarvamused järgmise kuu jooksul, et koostada lõplik tasude aruanne. Laevaomanikud teevad vastavad maksed 60 päeva jooksul. |
| --- | --- |

9.

II PEATÜKK

TEHNILISED KAITSEMEETMED

| 1. | Seišellide kalapüügipiirkonnas kalapüügiluba omavate liidu laevade suhtes kohaldatavad tehnilised kaitsemeetmed on sätestatud 2. liites olevas teabelehes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui lepingus ja käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti järgivad liidu laevad kõiki India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioone ja Seišellide asjakohaste õigusaktide sätteid, ning tegutsevad kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liidu laevad püüavad kala ainult viisil, mis ei häiri kohalikku traditsioonilist kalapüüki. |
| --- | --- |

3.

| 4. | India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonide ja soovituste kohaselt lepivad lepinguosalised kokku koostöös, et vähendada kaitsealuste liikide, eelkõige merikilpkonnade, mereimetajate, merelindude ja korallriffidel elutsevate kalade juhupüüki. Sel eesmärgil kohaldavad liidu laevad tehnilisi meetmeid, mille abil parandada püügivahendite selektiivsust ja vähendada sihtgruppi mittekuuluvate liikide juhupüüki. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Haide, merikilpkonnade või muude sihtgruppi mittekuuluvate liikide kinnijäämise vähendamiseks on liidu laevade peibutuspüügivahendite konstruktsioon ja materjal selline, mis aitab vältida neisse takerdumist. Selleks et vähendada peibutuspüügivahendite mõju ökosüsteemile ja sünteetilise mereprügi kogust, kasutavad liidu laevad peibutuspüügivahendites looduslikke või biolagunevaid materjale ning võtavad need püügivahendid Seišellide vetest välja, kui nendest saavad Seišellide õigusaktides sätestatud korra kohaselt mittetoimivad peibutuspüügivahendid. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Liidu tuunipüügiseinerite omanikud panustavad Seišellide ametiasutuse loodud sihtotstarbelisse fondi, mille eesmärk on hallata keskkonda ja jälgida mereökosüsteeme Seišellide vetes. Kõnealune panus kokku on hinnanguliselt 175 000 eurot aastas, mis põhineb iga laeva tonnaažil. Iga laeva panus on 2,25 eurot brutoregistertonni kohta ning see makstakse koos ettemaksega ja samale kontole. Seišellide ametiasutus esitab ühiskomitee kaudu korrapäraselt aruandeid kõnealuse toetuse kasutamise kohta. |
| --- | --- |

6.

III PEATÜKK

SEIRE, KONTROLL JA JÄRELEVALVE

1. JAGU

VÄLJAPÜÜTUD KOGUSTE REGISTREERIMINE

| 1. | Kuni mõlemad lepinguosalised võtavad kasutusele elektroonilise laevaettekannete süsteemi (Electronic Recording and Reporting System, edaspidi „ERS“), teatavad liidu laevad, millel on luba Seišellide kalapüügipiirkonnas käesoleva lepingu alusel kala püüda Seišellide pädevale asutusele iga päev väljapüütud kogustest järgmiselt:






  a) | Liidu laevad, millel on lubatud Seišellide kalapüügipiirkonnas kala püüda, täidavad iga Seišellide kalapüügipiirkonnas tehtud püügireisi kohta iga päev India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonidele vastava püügiaruande vormi. Vorm tuleb täita ka juhul, kui kala ei püütud. Vorm tuleb täita loetavalt ja selle peab allkirjastama laeva kapten. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Liidu laevad, millel on lubatud Seišellide kalapüügipiirkonnas kala püüda, täidavad iga Seišellide kalapüügipiirkonnas tehtud püügireisi kohta iga päev India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonidele vastava püügiaruande vormi. Vorm tuleb täita ka juhul, kui kala ei püütud. Vorm tuleb täita loetavalt ja selle peab allkirjastama laeva kapten.

| b) | Püügiaruannete vormi lepivad lepinguosalised kokku enne käesoleva protokolli ajutise kohaldamise algust. Kõik kõnealuse vormi muudatused kinnitab ühiskomitee. Püügiaruannete vorm peab olema kooskõlas 3. liites esitatud teatise vormiga. Abilaevade igapäevasest tegevusest tuleb aru anda. Aruandluse korra ja selle vormi lepivad lepinguosalised kokku vastavalt vajadusele. |
| --- | --- |

b)

Püügiaruannete vormi lepivad lepinguosalised kokku enne käesoleva protokolli ajutise kohaldamise algust. Kõik kõnealuse vormi muudatused kinnitab ühiskomitee. Püügiaruannete vorm peab olema kooskõlas 3. liites esitatud teatise vormiga. Abilaevade igapäevasest tegevusest tuleb aru anda. Aruandluse korra ja selle vormi lepivad lepinguosalised kokku vastavalt vajadusele.

| c) | Alapunktides a ja b osutatud püügiaruande vormi esitamisel peavad liidu laevad






  — | Port Victoria sadamat külastades esitama täidetud vormi Seišellide ametiasutusele kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast saabumist; |
| --- | --- | --- |

c)

Alapunktides a ja b osutatud püügiaruande vormi esitamisel peavad liidu laevad

—

Port Victoria sadamat külastades esitama täidetud vormi Seišellide ametiasutusele kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast saabumist;

| — | muudel juhtudel tuleb täidetud vorm saata Seišellide ametiasutusele kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast Seišellide vetest lahkumist. |
| --- | --- |

—

muudel juhtudel tuleb täidetud vorm saata Seišellide ametiasutusele kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast Seišellide vetest lahkumist.

| d) | Punktides a ja b osutatud püügiaruannete koopiad saadetakse samaaegselt asjaomastele teadusinstituutidele: IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) või IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfera). |
| --- | --- |

d)

Punktides a ja b osutatud püügiaruannete koopiad saadetakse samaaegselt asjaomastele teadusinstituutidele: IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) või IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfera).

| 2. | Tehniliste probleemide või ERSi rikete korral tuleb püügiaruanded esitada vastavalt punktile 1. |
| --- | --- |

2.

2. JAGU

ÜLEMINEK ERSile

| 1. | Lepinguosalised tagavad, et üleminek elektroonilisele laevaettekannete süsteemile toimub võimalikult kiiresti pärast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise algust ühiskomitees kokku lepitud kuupäeval. Pärast üleminekut on saagi deklareerimise kord järgmine:






  a) | Lepingu raames kala püüdva liidu laeva kapten peab elektroonilist püügipäevikut, mis on integreeritud ERSssi. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Lepingu raames kala püüdva liidu laeva kapten peab elektroonilist püügipäevikut, mis on integreeritud ERSssi.

| b) | Liidu laeval, millel ei ole ERSi, ei ole lubatud kalapüügi eesmärgil Seišellide kalapüügipiirkonda siseneda. |
| --- | --- |

b)

Liidu laeval, millel ei ole ERSi, ei ole lubatud kalapüügi eesmärgil Seišellide kalapüügipiirkonda siseneda.

| 2. | Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab laeva kapten. Elektroonilist püügipäevikut peetakse kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni asjaomaste resolutsioonide ja soovitustega. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Laeva kapten registreerib iga päev iga püügitegevuse puhul iga liigi kohta püütud, pardal hoitava või vette tagasi heidetud saagi hinnangulise eluskaalu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui Seišellide kalapüügipiirkonnas viibiv liidu laev kala ei püüa, registreeritakse laeva keskpäevane asukoht. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Laeva kapten tagab, et elektroonilise püügipäeviku andmed edastatakse iga päev automaatselt liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskusele. Edastatav teave hõlmab vähemalt järgmist:






  a) | kalalaeva pardatähis ja nimi; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

kalalaeva pardatähis ja nimi;

| b) | iga liigi FAO kindlaksmääratud kolmetäheline kood; |
| --- | --- |

b)

iga liigi FAO kindlaksmääratud kolmetäheline kood;

| c) | asjaomane geograafiline piirkond (laius- ja pikkuskraad), kus saak püüti; |
| --- | --- |

c)

asjaomane geograafiline piirkond (laius- ja pikkuskraad), kus saak püüti;

| d) | püügi kuupäev ja vajaduse korral kellaaeg; |
| --- | --- |

d)

püügi kuupäev ja vajaduse korral kellaaeg;

| e) | sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg ning püügireisi kestus; |
| --- | --- |

e)

sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg ning püügireisi kestus;

| f) | püügivahendi tüüp ning vajaduse korral tehniline kirjeldus ja mõõtmed; |
| --- | --- |

f)

püügivahendi tüüp ning vajaduse korral tehniline kirjeldus ja mõõtmed;

| g) | iga liigi pardal hoitav hinnanguline kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arv; |
| --- | --- |

g)

iga liigi pardal hoitav hinnanguline kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arv;

| h) | iga liigi vette tagasi lastud hinnanguline kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna. |
| --- | --- |

h)

iga liigi vette tagasi lastud hinnanguline kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna.

| 6. | Liidu lipuliikmesriik tagab, et andmed võetakse vastu ja registreeritakse elektroonilises andmebaasis, mis võimaldab kõnealuste andmete turvalise säilitamise vähemalt 36 kuu jooksul. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Liidu lipuliikmesriigi ja Seišellide ametiasutused tagavad, et neil on ERSi andmete automaatseks vahetamiseks vajalikud IT-seadmed ja tarkvara. ERSi andmete vahetamiseks tuleb kasutada Euroopa Komisjoni hallatavaid elektroonilisi sidevahendeid püügiga seotud andmete standardvormis vahetamiseks. Standardite muudatused rakendatakse kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskus tagab, et püügipäevikud esitatakse Seišellide püügiseirekeskusele ERSi kaudu automaatselt iga päev kogu laeva Seišellide kalapüügipiirkonnas viibimise ajal, isegi kui saak on null. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ERSi kaudu väljapüügist teatamise kord ja menetluskord tõrgete puhul on esitatud 4. liites. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seišellide ametiasutus töötleb iga liidu laeva püügiandmeid konfidentsiaalsel ja turvalisel viisil. |
| --- | --- |

10.

3. JAGU

VÄLJAPÜÜTUD KOGUSTEST TEATAMINE: SEIŠELLIDE KALAPÜÜGIPIIRKONDA SISENEMINE JA SEALT LAHKUMINE

| 1. | Liidu laeva ühe merereisi kestus määratakse ühega järgmisest:






  — | ajavahemik Seišellide kalapüügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise vahel, |
| --- | --- | --- |

1.

—

ajavahemik Seišellide kalapüügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise vahel,

| — | ajavahemik Seišellide kalapüügipiirkonda sisenemise ja ümberlaadimise vahel või |
| --- | --- |

—

ajavahemik Seišellide kalapüügipiirkonda sisenemise ja ümberlaadimise vahel või

| — | ajavahemik Seišellide kalapüügipiirkonda sisenemise ja Seišellidel lossimise vahel. |
| --- | --- |

—

ajavahemik Seišellide kalapüügipiirkonda sisenemise ja Seišellidel lossimise vahel.

| 2. | Liidu laevad teatavad Seišellide ametiasutusele oma kavatsusest siseneda Seišellide kalapüügipiirkonda või sealt lahkuda vähemalt kuus tundi ette ning kuni ERSi töölehakkamiseni teatavad nad Seišellide ametiasutusele iga päev Seišellide kalapüügipiirkonnas sel ajal püütud saagist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sisenemisest või lahkumisest teatamisel edastavad liidu laevad ka oma asukoha (laius- ja pikkuskraad) teabevahetuse ajal ning pardal oleva saagi koguse ja liigid. Need teated edastatakse e-posti teel või ERSi kaudu kasutades Seišellide pädeva asutuse esitatud kontaktandmeid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui liidu kalalaev püüab kala ilma Seišellide pädevat asutust eelnevalt teavitamata, on tegemist õigusrikkumisega. Sellise liidu laeva suhtes kohaldatakse VI peatüki lõikes 1 osutatud karistusi. |
| --- | --- |

4.

4. JAGU

LOSSIMINE

| 1. | Kaaspüügi tähendus on sama, mis India Ookeani Tuunikomisjoni dokumentides. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lossimistegevuseks määratud sadam Seišellidel on Victoria (Mahé). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kõik oma saaki Seišellide määratud sadamas lossida soovivad liidu kalalaevad edastavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt nelikümmend kaheksa (48) tundi ette järgmise teabe:






  a) | lossiva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

lossiva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

| b) | lossimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

b)

lossimise kuupäev ja kellaaeg;

| c) | lossitav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa; |
| --- | --- |

c)

lossitav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa;

| d) | toote esitusviis. |
| --- | --- |

d)

toote esitusviis.

| 4. | Lossimist käsitatakse lahkumisena Seišellide kalapüügipiirkonnast, nagu on määratud kindlaks 3. jao punktis 1. Seepärast peavad liidu kalalaevad esitama oma lossimisdeklaratsioonid Seišellide pädevale asutusele hiljemalt kakskümmend neli (24) tundi pärast lossimise lõpetamist või igal juhul enne laeva sadamast lahkumist. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lepinguosalised soodustavad majanduskoostööd kalandus- ja töötlevas tööstuses, et suurendada investeeringuid, ressursside väärtustamist ja töökohtade loomist ning saavutada tasakaal pakkumise ja nõudluse vahel. Eelkõige tagavad käitajad Seišellide töötleva tööstuse piisava varustamise tuuniga, sealhulgas tuuni kaaspüügiga liidu kalalaevadelt. Asjaomased asutused käitlevad liidu kalalaevade poolt Seišellidel lossitud kalaga rahvusvaheliseks kauplemiseks vajalikke haldusdokumente mõistliku aja jooksul, tagades piisava kontrolli kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega. |
| --- | --- |

5.

5. JAGU

ÜMBERLAADIMINE

| 1. | Kõik liidu kalalaevad, kes soovivad saaki Seišellidel ümber laadida, teevad seda ainult Victoria sadamas. Ümberlaadimine merel on keelatud ja iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Seišelli Vabariigi õigusaktidega ettenähtud karistusi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laevaomanik või tema esindaja edastab (võimaluse korral ERSi kaudu) Seišellide pädevale asutusele vähemalt 48 tundi ette järgmise teabe:






  a) | piirkond, kus ümberlaadimine toimub; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

piirkond, kus ümberlaadimine toimub;

| b) | lossiva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS); |
| --- | --- |

b)

lossiva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS);

| c) | asjakohasel juhul vastuvõtva laeva või külmutuslaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

c)

asjakohasel juhul vastuvõtva laeva või külmutuslaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

| d) | asjakohasel juhul hoidla andmed; |
| --- | --- |

d)

asjakohasel juhul hoidla andmed;

| e) | ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

e)

ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg;

| f) | võimaluse korral laeva järgmine sihtkoht; |
| --- | --- |

f)

võimaluse korral laeva järgmine sihtkoht;

| g) | ümberlaaditav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa; |
| --- | --- |

g)

ümberlaaditav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa;

| h) | toote esitusviis. |
| --- | --- |

h)

toote esitusviis.

| 3. | Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena Seišellide kalapüügipiirkonnast, nagu on määratud kindlaks 3. jao punktis 1. Liidu kalalaev peab esitama oma püügiaruanded Seišellide pädevale asutusele hiljemalt 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpuleviimist või igal juhul enne seda, kui lossinud laev sadamast lahkub, olenevalt sellest, kumb on varasem. |
| --- | --- |

3.

6. JAGU

KONTROLL JA INSPEKTEERIMINE

Inspekteerimine merel ja sadamas

| 1. | Kalapüügiluba omavaid liidu laevu inspekteerivad Seišellide kalapüügipiirkonnas merel, sadamas või sadamast väljaspool Seišellide inspektorid, kelle õigus kalanduskontrolle teha on selgesti tuvastatav. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Enne pardale minekut teavitavad Seišellide volitatud inspektorid liidu laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostab mõistlik arv volitatud inspektoreid, kes peavad enne inspekteerimise alustamist tõendama oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seišellide volitatud inspektorid jäävad liidu laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Inspekteerimise käigus tehtud pildid (fotod või videod) on ette nähtud kalanduse kontrolli ja järelevalve eest vastutavatele asutustele. Neid ei või avalikustada, kui riiklikust õigusest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liidu laeva kapten aitab Seišellide inspektoreid pardale tulekul ja inspekteerimisel. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Iga inspekteerimise lõpus koostavad Seišellide volitatud inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastavad selle koostanud volitatud inspektor ja liidu laeva kapten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira liidu laevaomaniku õigust kaitsele võimaliku rikkumisjuhtumi menetlemise korral. Liidu laeva kapten näitab inspekteerimise toimumise jooksul üles koostöövalmidust. Kui liidu laeva kapten keeldub alla kirjutamast, peab liidu laeva kapten keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirja andmisest keeldunud“. Seišellide volitatud inspektorid annavad enne laevalt lahkumist liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Seišellide ametiasutus teavitab liidu ametiasutust 24 tunni jooksul pärast inspekteerimise lõpetamist, annab teada avastatud rikkumisjuhtumistest ning saadab inspekteerimisaruande võimalikult kiiresti. Vajaduse korral saadetakse avastatud rikkumisjuhtumit käsitleva dokumendi koopia liidule hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast volitatud inspektori naasmist sadamasse. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Seišellide ametiasutus võib lubada liidu ametiasutusel osaleda inspekteerimisel vaatlejana. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Riskihindamise põhjal võivad lepinguosalised kokku leppida liidu laevade ühiskontrollide läbiviimises, eelkõige lossimise ja ümberlaadimise ajal, et tagada vastavus nii liidu kui ka Seišellide õigusaktidele. Oma ülesannete täitmisel järgivad lepinguosaliste lähetatud inspektorid vastavalt liidu ja Seišellide õigusaktide sätteid kontrollide läbiviimise kohta. Lepinguosalised võivad oma lipu- ja rannikuäärsete riikide kohustuste raames otsustada teha koostööd järelmeetmete osas vastavalt oma asjakohastele õigusaktidele. Lisaks võib Seišellide ametiasutus liidu taotlusel volitada liidu liikmesriikide kalandusinspektoreid inspekteerima nende lipu all sõitvaid liidu laevu nende siseriiklikust õigusest tuleneva pädevuse piires. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kui käesoleva peatüki sätteid ei täideta, on Seišellide ametiasutusel õigus peatada nõudeid rikkuva liidu laeva kalapüügiluba kuni vorminõuete täitmiseni ning kohaldada Seišellide õigusaktides sätestatud karistusi. Sellest teavitatakse liidu lipuliikmesriiki ja liitu. |
| --- | --- |

10.

Osalusjärelevalve ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

| 11. | Selleks et tõhustada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust, kannavad liidu laevade kaptenid ette iga sellise laeva viibimisest Seišellide kalapüügipiirkonnas, mille tegevuses esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke, ning püüavad saada nähtu kohta võimalikult palju teavet. Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata Seišellide ja vaatlust teostanud laeva liidu lipuliikmesriigi pädevale asutusele, kes omakorda edastab teabe liidule või viimase määratud asutusele. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Seišellid edastavad liidule kõik tema käsutuses olevad vaatlusaruanded liidu laevade kohta, mille tegevuses Seišellide kalapüügipiirkonnas esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke. |
| --- | --- |

12.

7. JAGU

LAEVASEIRESÜSTEEM (VMS)

| 1. | Kooskõlas Seišellide õigusaktidega varustatakse käesoleva protokolli alusel kalapüügiloa saanud liidu laevad satelliitsidel põhineva laeva asukoha määramise seadme või laevaseireseadmega. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liidu laeva pardal olevat andmete edastamiseks kasutatavat satelliitside- või seireseadet on keelatud teise kohta viia, lahti ühendada, hävitada, kahjustada või kasutuskõlbmatuks muuta, samuti on keelatud edastatud ja kõnealuse süsteemi abil registreeritud andmeid tahtlikult muuta, kuritarvitada või võltsida. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liidu laevad teatavad oma asukoha automaatselt ja pidevalt vähemalt kord tunnis oma lipuriigi püügiseirekeskusele. Seda intervalli võib Seišellide ametiasutuse taotlusel vähendada 30 minutini, kui see on osa laeva tegevuse suhtes kohaldatavatest uurimismeetmetest. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lipuriigi püügiseirekeskus tagab, et ajavahemikul, mil liidu laev viibib Seišellide vetes, tehakse VMSi asukohad Seišellide püügiseirekeskusele kättesaadavaks peaaegu reaalajas.
  Iga asukohateade peab sisaldama järgmist:






  a) | laeva tunnusandmed; |
| --- | --- | --- |

4.

Iga asukohateade peab sisaldama järgmist:

a)

laeva tunnusandmed;

| b) | laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %, |
| --- | --- |

b)

laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %,

| c) | asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;

| d) | laeva kiirus ja kurss. |
| --- | --- |

d)

laeva kiirus ja kurss.

| 5. | VMSi kaudu laeva asukoha teatamise kord ja menetluskord tõrgete puhul on esitatud 5. liites. |
| --- | --- |

5.

IV PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

| 1. | Liidu iga tuunipüügiseiner võtab Seišellide kalapüügipiirkonnas püügireisi ajal pardale vähemalt kaks kvalifitseeritud Seišellide meremeest, kelle määrab laeva esindaja laevaomaniku nõusolekul Seišellide pädeva asutuse esitatud nimekirjast, mis on koostatud 6. liites esitatud suuniste kohaselt, milles käsitletakse Seišellide meremeeste töölevõtmist liidu laevadele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seišellide pädev asutus esitab laevaomanikele või nende esindajatele kord kuus Seišellide pädeva asutuse määratud kvalifitseeritud meremeeste nimekirja. Kui laevaomanik ei leia Seišellide pädeva asutuse poolt suuniste kohaselt koostatud nimekirjast sobivat kvalifitseeritud meremeest, vabastatakse laevaomanik sellest kohustusest ja käesoleva peatükiga ette nähtud seonduvatest kohustustest, sealhulgas punktis 10 ette nähtud kindlasummalise hüvitise maksmisest. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eespool osutatud kohustuse raames võtab laevaomanik võimaluse korral Seišellide meremeeste asemel pardale praktikandid. Kaks kvalifitseeritud praktikanti võib liidu laeva esindaja kokkuleppel laevaomanikuga määrata Seišellide pädeva asutuse esitatud nimekirjast. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Laevaomanik või esindaja teatab Seišellide pädevale asutusele asjaomasele liidu laevale tööle võetavate Seišellide meremeeste nimed ja andmed, märkides, millised on nende tööülesanded meeskonnas iga reisi jooksul. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liidu laevadele tööle võetud Seišellide meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni ja muid asjakohaseid ILO konventsioone. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamisega ning tööhõive ja kutsealaga ning töö- ja elutingimustega seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega kalalaeva pardal. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Seišellide meremeeste töölevõtmisel sõlmitakse töölepingud laevaomaniku esindaja ja meremeeste või nende ametiühingu või esindaja vahel, konsulteerides Seišellide pädeva asutusega. Need lepingud tagavad Seišellide meremeestele sotsiaalkindlustuse, sealhulgas haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse, pensioniõigused, puhkusehüvitise ja töölepingu lõppemisega seotud hüvitise ning käesoleva peatüki kohaselt makstava põhipalga. Lepingu koopia antakse allakirjutanutele ja Seišellide pädevale asutusele. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Seišellide meremeeste töölevõtmisel maksavad nende töötasu laevaomanikud. Seišellide meremeeste palgatingimused, st miinimumpalk ilma lisatasudeta, kehtestatakse Seišellide õigusaktide kohaselt või ILO seatud miinimumstandardi põhjal, olenevalt sellest, kumb tagab suurema palga. Muud soodustused ei tohi olla väiksemad samalaadsete ülesannetega muudest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidest pärit meremeeste suhtes kohaldatavatest soodustustest. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Seišellide tööhõiveseaduse täitmisel ja kohaldamisel käsitletakse laevaomaniku agenti tema kohaliku esindajana. Esindaja ja Seišellide meremeeste vahel sõlmitud leping hõlmab ka meremeeste tagasisõidutingimusi, pensioniõigusi ja kõiki muid nende suhtes kohaldatavaid hüvitisi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Iga liidu laevadele tööle võetud Seišellide meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kui Seišellide meremees ei teata oma kohaleilmumisest kokkulepitud pardalemineku kuupäeval ja kellaajal, on laevaomanik automaatselt vabastatud selle meremehe pardalevõtmise kohustusest. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kui liidu laevade pardal olevate kvalifitseeritud Seišellide meremeeste arv ei ulatu punktis 1 sätestatud miinimumtasemeni muudel kui punktis 9 osutatud põhjustel, maksab laevaomanik kindlasummalist hüvitist 35 eurot iga pardale võtmata meremehe kohta päevas ajavahemikul, mil laev Seišellide püügipiirkonnas kala püüab. Kindlaksmääratud summa makstakse Seišellide ametiasutusele hiljemalt üheksakümne (90) päeva jooksul alates kalapüügiloa kehtivusaja lõpust. |
| --- | --- |

10.

V PEATÜKK

VAATLEJAD

Püügitegevuse vaatlemine

| 1. | Lepinguosalised tunnistavad, et on oluline järgida teadusvaatlejate programmi käsitlevas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonis ning Seišellide asjaomastes õigus- ja haldusnormides sätestatud kohustusi, sealhulgas kasutada elektroonilisi vaatlussüsteeme. Elektrooniliste vaatlussüsteemide kasutusele võtmisel tuleb siiski arvesse võtta tegelikku mõju laevastikele ja näha ette nendele süsteemidele üleminekuks vajalik aeg. |
| --- | --- |

1.

Määratud laevad ja vaatlejad

| 2. | Liidu tuunipüügiseinerid, millel on lepingu alusel lubatud Seišellide kalapüügipiirkonnas kala püüda, võtavad Seišellide ametiasutuse taotluse korral riikliku või piirkondliku vaatlusprogrammi raames käesolevas peatükis sätestatud tingimustel pardale ühe vaatleja. Lisavaatlejate pardale võtmist arutatakse iga juhtumi puhul eraldi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seišellide ametiasutus koostab nimekirja liidu tuunipüügiseineritest, kes peavad vaatleja pardale võtma, ning nimekirja määratud vaatlejatest, võttes arvesse laevade tehnilisi võimalusi ja turvanõuetest tulenevaid võimalikke ruumipiiranguid. Nimekirja ajakohastatakse ja see edastatakse liidu ametiasutusele kohe pärast koostamist ning pärast iga ajakohastamist. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Seišellide ametiasutus teatab määratud vaatleja nime liidu laeva esindajale hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalevõtmise kavandatavat kuupäeva. |
| --- | --- |

4.

Pardalevõtmise tingimused

| 5. | Seišellide ametiasutus määrab kindlaks vaatleja pardaloleku aja, mis üldreeglina ei ole pikem, kui tema kohustuste täitmiseks vajalik aeg. Piirkondlike vaatlejate programmi raames võib vaatleja jääda pardale pikemaks ajaks, kui selles on vastastikku kokku lepitud. Seišellide ametiasutus teavitab liidu laeva esindajat vaatleja pikemast pardal viibimisest samal ajal, kui ta annab teada määratud vaatleja nime. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pärast määratud vaatleja nime teatamist lepivad laevaomanik ja Seišellide ametiasutus kokku vaatleja pardalevõtmise tingimused. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul kümnepäevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millises Seišellide piirkonna sadamas vaatleja pardale võetakse ja pardalt lahkub. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kui vaatleja võetakse pardale välisriigi sadamas, kannab tema reisikulud laevaomanik. Kui laev, mille pardal on Seišellide vaatleja, lahkub Seišellide vetest, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja turvaline ja võimalikult kiire naasmine Seišellidele laevaomaniku kulul. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kuue tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, siis vabastatakse laevaomanik vaatleja pardalevõtmise kohustusest. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Laevaomanik tagab oma kulul vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vaatlejate palga ja kohaldatavad maksud tasub Seišellide pädev asutus. |
| --- | --- |

12.

Vaatleja ülesanded

| 13. | Vaatleja jälgib laevade püügitegevust ja teeb teaduslikel eesmärkidel ülestähendusi, eelkõige järgmise kohta:






  — | püütud kalade liigid, kogus, suurus ja seisukord; |
| --- | --- | --- |

13.

—

püütud kalade liigid, kogus, suurus ja seisukord;

| — | meetodid, mille abil kala püütakse, ning püügipiirkonnad ja -sügavus; |
| --- | --- |

—

meetodid, mille abil kala püütakse, ning püügipiirkonnad ja -sügavus;

| — | püügitoimingutega tegelevate liidu laevade asukoht ja kasutatud püügivahendid; |
| --- | --- |

—

püügitoimingutega tegelevate liidu laevade asukoht ja kasutatud püügivahendid;

| — | püügipäevikusse kantud Seišellide kalapüügipiirkonna püügiandmed, sealhulgas kaaspüügi protsent ja hinnanguline tagasiheide; |
| --- | --- |

—

püügipäevikusse kantud Seišellide kalapüügipiirkonna püügiandmed, sealhulgas kaaspüügi protsent ja hinnanguline tagasiheide;

| — | kalade töötlemine, transport, ümberlaadimine, pardal hoidmine või kõrvaldamine (asjakohasel juhul). |
| --- | --- |

—

kalade töötlemine, transport, ümberlaadimine, pardal hoidmine või kõrvaldamine (asjakohasel juhul).

| 14. | Vaatleja peab Seišellide ametiasutusega korrapärast teabevahetust, kasutades liidu laeva pardal olevaid sidevahendeid. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Lisaks võib vaatleja täita muid ülesandeid, näiteks:






  — | võtta teadusprogrammi raames bioloogilisi proove; |
| --- | --- | --- |

15.

—

võtta teadusprogrammi raames bioloogilisi proove;

| — | jälgida püügitegevuse mõju kalavarudele ja keskkonnale. |
| --- | --- |

—

jälgida püügitegevuse mõju kalavarudele ja keskkonnale.

| 16. | Liidu laeva kapten teeb kõik võimaliku, et tagada vaatleja pardal viibimise jooksul tema ohutus ja heaolu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vaatleja käsutuses peavad olema kõik töökohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Liidu laeva kapten võimaldab vaatlejale juurdepääsu kõigile kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, kalapüügiga seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule ja logiraamatule, ning nendele laevaosadele, millele juurdepääs hõlbustab vaatlejal täita oma ülesandeid. |
| --- | --- |

17.

Vaatleja ülesanded

| 18. | Pardal olles peab vaatleja:






  — | võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema liidu laeva pardale tulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki; |
| --- | --- | --- |

18.

—

võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema liidu laeva pardale tulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki;

| — | kandma hoolt pardal oleva varustuse ja seadmete eest; |
| --- | --- |

—

kandma hoolt pardal oleva varustuse ja seadmete eest;

| — | tagama kõigi liidu laeva ja selle tegevusega seotud andmete ja dokumentide ning kogutud teabe konfidentsiaalsuse. |
| --- | --- |

—

tagama kõigi liidu laeva ja selle tegevusega seotud andmete ja dokumentide ning kogutud teabe konfidentsiaalsuse.

| 19. | Pardal viibimise lõppedes ja enne liidu laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande, edastab selle Seišellide pädevale asutusele ja saadab koopia 15 päeva jooksul liidu ametiasutusele. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Enne vaatleja laevalt lahkumist antakse liidu laeva kaptenile üks aruande koopia. |
| --- | --- |

19.

VI PEATÜKK

JÕUSTAMINE

Karistused

| 1. | Käesoleva protokolli sätete või kohaldatavate Seišellide õigus- ja haldusnormide (milles käsitletakse mere elusressursside kaitset ja majandamist Seišellide vetes) eiramine on õigusrikkumine ja selle eest karistatakse Seišellide õigusaktide kohaselt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liidu lipuliikmesriigile ja liidule teatatakse viivitamata igast karistusest ja sellega seotud asjakohastest faktidest. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui karistuseks on kalapüügiloa peatamine või tühistamine, võib liidu peatatud või tühistatud kalapüügiloa järelejäänud kehtivusajal taotleda teist kalapüügiluba, mis oleks muidu antud teise laevaomaniku laevale. |
| --- | --- |

3.

Liidu laevade arestimine ja kinnipidamine

| 4. | Seišellide ametiasutus teatab viivitamata Euroopa Liidu delegatsioonile ja liidu lipuliikmesriigile igast lepingu alusel kala püüdva liidu laeva arestimisest või kinnipidamisest ning edastab neljakümne kaheksa (48) tunni jooksul inspekteerimisaruande koopia, mis sisaldab sellise arestimise või kinnipidamise asjaolude ning põhjuste üksikasjalikku kirjeldust. |
| --- | --- |

4.

Arestimise ja/või kinnipidamise korral kohaldatav teabevahetusmenetlus

| 5. | Arestimise või kinnipidamise korral järgitakse Seišellide õigusaktide alusel kohaldatavate kohtumenetluste tähtaegu ja menetluskorda ning pärast punktis 4 osutatud teabe kättesaamist korraldatakse liidu ametiasutuse ja Seišellide pädeva asutuse nõupidamine, millest võib osa võtta ka liidu asjaomase liikmesriigi esindaja. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nõupidamisel vahetavad lepinguosalised asjakohaseid dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Laevaomanikku või tema esindajat teavitatakse nõupidamise tulemustest ja kõigist laeva arestimise või kinnipidamisega kaasnevatest meetmetest. |
| --- | --- |

6.

Arestimise või kinnipidamisega seotud küsimuste lahendamine.

| 7. | Eeldatav rikkumine püütakse lahendada kokkuleppemenetluse teel. See menetlus tuleb lõpetada hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast laeva arestimist või kinnipidamist, kooskõlas Seišellide õigusaktidega. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kui küsimus lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Seišellide õigusaktide alusel. Kui kokkuleppemenetlust ei ole võimalik kohaldada, algatatakse kohtumenetlus. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Liidu laev ja selle kapten vabastatakse kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate kohustuste täitmist ja kohtumenetluse lõppemist. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Liidu pädevale asutusele ja ELi delegatsioonile teatatakse kõigist algatatud menetlustest ja kehtestatud karistustest. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

---

Liited

| 1. liide | Seišellide kalapüügiloa taotluse vorm liidu kalalaevadele ja abilaevadele |
| --- | --- |

1. liide

Seišellide kalapüügiloa taotluse vorm liidu kalalaevadele ja abilaevadele

| 2. liide | Teabeleht Seišellidel kalapüügiga tegelevatele liidu laevadele |
| --- | --- |

2. liide

Teabeleht Seišellidel kalapüügiga tegelevatele liidu laevadele

| 3. liide | Teabevahetuse aruandevorm |
| --- | --- |

3. liide

Teabevahetuse aruandevorm

| 4. liide | Elektroonilise laevaettekannete süsteemi (ERS) kasutusele võtmine püügitegevusega seotud andmete registreerimiseks ja edastamiseks |
| --- | --- |

4. liide

Elektroonilise laevaettekannete süsteemi (ERS) kasutusele võtmine püügitegevusega seotud andmete registreerimiseks ja edastamiseks

| 5. liide | Laevaseiresüsteem (VMS) |
| --- | --- |

5. liide

Laevaseiresüsteem (VMS)

| 6. liide | Suunised Seišellide meremeeste töölevõtmiseks liidu tuunipüügiseineritel |
| --- | --- |

6. liide

Suunised Seišellide meremeeste töölevõtmiseks liidu tuunipüügiseineritel

---

1. LIIDE

SEIŠELLIDE KALAPÜÜGILOA TAOTLUSE VORM LIIDU KALALAEVADELE JA ABILAEVADELE

I   TAOTLEJA

| 1. | Laevaomaniku nimi: ... |
| --- | --- |

1.

Laevaomaniku nimi: ...

| 2. | Tootjaorganisatsiooni või laevaomaniku esindaja nimi: ... |
| --- | --- |

2.

Tootjaorganisatsiooni või laevaomaniku esindaja nimi: ...

| 3. | Tootjaorganisatsiooni või laevaomaniku esindaja aadress: ... |
| --- | --- |

3.

Tootjaorganisatsiooni või laevaomaniku esindaja aadress: ...

| 4. | Tel nr: ... Faks: ... E-post: ... |
| --- | --- |

4.

Tel nr: ... Faks: ... E-post: ...

| 5. | Kapteni nimi: ... Kodakondsus: ...
  E-post: ... |
| --- | --- |

5.

Kapteni nimi: ... Kodakondsus: ...

E-post: ...

| 6. | Laevaomanik või prahtija, kui need erinevad eespool nimetatutest: ... |
| --- | --- |

6.

Laevaomanik või prahtija, kui need erinevad eespool nimetatutest: ...

II   LAEVA TUNNUSANDMED

| 1. | Laeva nimi: ... |
| --- | --- |

1.

Laeva nimi: ...

| 2. | Lipuriik: ... Registreerimissadam: ... |
| --- | --- |

2.

Lipuriik: ... Registreerimissadam: ...

| 3. | Pardatähis: ... MMSI (mere-mobiilside identifikaator): ...
  Laeva satelliittelefoni nr: ... Piirkondliku kalandusorganisatsiooni nr ... |
| --- | --- |

3.

Pardatähis: ... MMSI (mere-mobiilside identifikaator): ...

Laeva satelliittelefoni nr: ... Piirkondliku kalandusorganisatsiooni nr ...

| 4. | Mis ajast sõidab praeguse lipu all (PP/KK/AAAA): ......./......./.........
  Varasem lipuriik (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

4.

Mis ajast sõidab praeguse lipu all (PP/KK/AAAA): ......./......./.........

Varasem lipuriik (vajaduse korral): ...

| 5. | Ehituskoht: ...
  Kuupäev (PP/KK/AAAA): .../.../... Rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS): ... |
| --- | --- |

5.

Ehituskoht: ...

Kuupäev (PP/KK/AAAA): .../.../... Rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS): ...

| 6. | Raadiokutsungi sagedus: HF: ... VHF: ...
  Laeva satelliittelefoni nr: ... |
| --- | --- |

6.

Raadiokutsungi sagedus: HF: ... VHF: ...

Laeva satelliittelefoni nr: ...

III   LAEVA TEHNILISED ANDMED

| 1. | Laeva üldpikkus (meetrites): ... Laeva üldlaius (meetrites): ...
  GT: ... Netotonnaaž: ... |
| --- | --- |

1.

Laeva üldpikkus (meetrites): ... Laeva üldlaius (meetrites): ...

GT: ... Netotonnaaž: ...

| 2. | Kere materjal:Teras ☐ Puit ☐ Polüester☐ Muud ☐
  ... |
| --- | --- |

2.

Kere materjal:Teras ☐ Puit ☐ Polüester☐ Muud ☐

...

| 3. | Mootori tüüp: ... Mootori võimsus (HJ): ...
  Mootori tootja: ... |
| --- | --- |

3.

Mootori tüüp: ... Mootori võimsus (HJ): ...

Mootori tootja: ...

| 4. | Maksimaalne meeskonnaliikmete arv: . ... Kalandusalase partnerluslepingu raames pardale võetud meremeeste arv: ... |
| --- | --- |

4.

Maksimaalne meeskonnaliikmete arv: . ... Kalandusalase partnerluslepingu raames pardale võetud meremeeste arv: ...

| 5. | Saagi säilitusviis laeva pardal: Jää ☐ Jahutatud ☐ Segatüüpi ☐ Külmutatud ☐ |
| --- | --- |

5.

Saagi säilitusviis laeva pardal: Jää ☐ Jahutatud ☐ Segatüüpi ☐ Külmutatud ☐

| 6. | Töötlemisvõimsus päevas (24 h) tonnides: ... Kalatrümmide arv: ... Kalatrümmide mahutavus (m3): ... |
| --- | --- |

6.

Töötlemisvõimsus päevas (24 h) tonnides: ... Kalatrümmide arv: ... Kalatrümmide mahutavus (m3): ...

| 7. | Laeva tüüp: ☐ Tuunipüügiseiner ☐ Triivõngelaev ☐ Abilaev (*) |
| --- | --- |

7.

Laeva tüüp: ☐ Tuunipüügiseiner ☐ Triivõngelaev ☐ Abilaev (*)

| 8. | VMS. Automaatse asukohamääramisseadme andmed: Tootja: ...
  Mudel: ... Seerianumber: ...
  Tarkvara versioon: ... Satelliidioperaator (MCSP): ... |
| --- | --- |

8.

VMS. Automaatse asukohamääramisseadme andmed: Tootja: ...

Mudel: ... Seerianumber: ...

Tarkvara versioon: ... Satelliidioperaator (MCSP): ...

IV   PÜÜGITEGEVUS

| 1. | Lubatud püügivahendid: ... |
| --- | --- |

1.

Lubatud püügivahendid: ...

| 2. | Lubatud kalapüügipiirkonnad: ...
  Sihtliigid: ... |
| --- | --- |

2.

Lubatud kalapüügipiirkonnad: ...

Sihtliigid: ...

| 3. | Kalapüügiluba taotletakse ajavahemikuks alates (PP/KK/AAAA): ... / .../ ...
  kuni: ........... / ........ / ........... |
| --- | --- |

3.

Kalapüügiluba taotletakse ajavahemikuks alates (PP/KK/AAAA): ... / .../ ...

kuni: ........... / ........ / ...........

| 4. | Määratud sadam lossimiseks/ümberlaadimiseks: ... |
| --- | --- |

4.

Määratud sadam lossimiseks/ümberlaadimiseks: ...

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas taotluses esitatud andmed on tõesed ja õiged ning antud heauskselt.

Kuupäev: Välja antud ... (koht), .... ... 20... ...(kuupäev)

Taotleja allkiri: ...

| (*) | Lisada nimekiri kalalaevadest, mida käesolev abilaev toetab. Nimekirjas tuleks esitada nimi ja piirkondliku kalandusorganisatsiooni number (India Ookeani Tuunikomisjon). |
| --- | --- |

(*)

---

2. LIIDE

TEABELEHT SEIŠELLIDEL KALAPÜÜGIGA TEGELEVATELE LIIDU LAEVADELE

| Kalapüügipiirkond: |
| --- |
| Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, v.a kalastamiseks keelatud piirkonnad. |
| Lubatud kategooriad: |
| tuunipüügiseinerid
  triivõngelaevad
  abilaevad |
| Tasud ja tonnaažid: |
| Hind tonni kohta | 1. | 80 eurot tonni kohta käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal; |

Kalapüügipiirkond:

Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, v.a kalastamiseks keelatud piirkonnad.

Lubatud kategooriad:

tuunipüügiseinerid

triivõngelaevad

abilaevad

Tasud ja tonnaažid:

Hind tonni kohta

1.

80 eurot tonni kohta käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal;

| 2. | 85 eurot tonni kohta protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal. |
| --- | --- |

2.

85 eurot tonni kohta protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal.

Aastane loatasu ettemakse (sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, v.a sadamamaksud ja teenustasud) ja tonnaaž

| 3 | Tuunipüügiseinerid: 56 000 eurot aastas käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal, mis vastab 700 tonnile. |
| --- | --- |

3

Tuunipüügiseinerid: 56 000 eurot aastas käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal, mis vastab 700 tonnile.

| 4. | Tuunipüügiseinerid: 59 500 eurot aastas käesoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal, mis vastab 700 tonnile. |
| --- | --- |

4.

Tuunipüügiseinerid: 59 500 eurot aastas käesoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal, mis vastab 700 tonnile.

| 5. | Triivõngelaevad: 7 200 eurot aastas käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal, mis vastab 90 tonnile. |
| --- | --- |

5.

Triivõngelaevad: 7 200 eurot aastas käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal, mis vastab 90 tonnile.

| 6. | Triivõngelaevad: 7 650 eurot aastas käesoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal, mis vastab 90 tonnile. |
| --- | --- |

6.

Triivõngelaevad: 7 650 eurot aastas käesoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal, mis vastab 90 tonnile.

Tasu püütud lisatonni eest

Tuuniseinerid ja triivõngelaevad:

| 7. | 80 eurot tonni kohta käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal; |
| --- | --- |

7.

80 eurot tonni kohta käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal;

| 8. | 85 eurot tonni kohta käesoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal. |
| --- | --- |

8.

85 eurot tonni kohta käesoleva protokolli kolmandal kuni kuuendal kohaldamisaastal.

Püügiloaga laevade arv:

| — | 40 tuunipüügiseinerit |
| --- | --- |

—

40 tuunipüügiseinerit

| — | 8 triivõngelaeva |
| --- | --- |

—

8 triivõngelaeva

Abilaevade loatasu:

5 000 eurot laeva kohta aastas.

Keskkonnajuhtimine ja mere ökosüsteemide panuse jälgimine

2,25 eurot brutoregistertonni kohta (ainult tuunipüügiseinerid) aastas.

---

3. LIIDE

TEABEVAHETUSE ARUANDEVORM

Sisenemisaruanne (COE) (1)

| Sisu | Edastamine |
| --- | --- |
| Sihtriik | SFA (Seišellide kalandusamet) |
| Tegevuskood | COE |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Sisenemise koht | LT/LG |
| Sisenemise kuupäev ja kellaaeg (UTC) | PP/KK/AAAA – TT.MM |
| Kalakogus pardal liikide kaupa (tuhat tonni): | |
| Kulduim-tuun (YFT) | (tuhat tonni) |
| Suursilm-tuun (BET) | (tuhat tonni) |
| Vööttuun (SKJ) | (tuhat tonni) |
| Muud (täpsustada) | (tuhat tonni) |

Sisu

Edastamine

Sihtriik

SFA (Seišellide kalandusamet)

Tegevuskood

COE

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Sisenemise koht

LT/LG

Sisenemise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

PP/KK/AAAA – TT.MM

Kalakogus pardal liikide kaupa (tuhat tonni):

Kulduim-tuun (YFT)

(tuhat tonni)

Suursilm-tuun (BET)

(tuhat tonni)

Vööttuun (SKJ)

(tuhat tonni)

Muud (täpsustada)

(tuhat tonni)

Lahkumisaruanne (COX) (2)

| Sisu | Edastamine |
| --- | --- |
| Sihtriik | SFA (Seišellide kalandusamet) |
| Tegevuskood | COX |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Sisenemise koht | LT/LG |
| Lahkumise kuupäev ja kellaaeg (UTC) | PP/KK/AAAA – TT.MM |
| Kalakogus pardal liikide kaupa (tuhat tonni): | |
| Kulduim-tuun (YFT) | (tuhat tonni) |
| Suursilm-tuun (BET) | (tuhat tonni) |
| Vööttuun (SKJ) | (tuhat tonni) |
| Muud (täpsustada) | (tuhat tonni) |

Sisu

Edastamine

Sihtriik

SFA (Seišellide kalandusamet)

Tegevuskood

COX

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Sisenemise koht

LT/LG

Lahkumise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

PP/KK/AAAA – TT.MM

Kalakogus pardal liikide kaupa (tuhat tonni):

Kulduim-tuun (YFT)

(tuhat tonni)

Suursilm-tuun (BET)

(tuhat tonni)

Vööttuun (SKJ)

(tuhat tonni)

Muud (täpsustada)

(tuhat tonni)

Püügiaruande vorm Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonnas viibimise ajal (3)

| Sisu | Edastamine |
| --- | --- |
| Sihtriik | SFA (Seišellide kalandusamet) |
| Tegevuskood | Kategooria |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Aruande koostamise kuupäev ja kellaaeg (UTC) | PP/KK/AAAA – TT.MM |
| Kalakogus pardal liikide kaupa (tuhat tonni): | |
| Kulduim-tuun (YFT) | (tuhat tonni) |
| Suursilm-tuun (BET) | (tuhat tonni) |
| Vööttuun (SKJ) | (tuhat tonni) |
| Muud (täpsustada) | (tuhat tonni) |
| Püügikordade arv pärast eelmist aruannet | (Arv) |

Sisu

Edastamine

Sihtriik

SFA (Seišellide kalandusamet)

Tegevuskood

Kategooria

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Aruande koostamise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

PP/KK/AAAA – TT.MM

Kalakogus pardal liikide kaupa (tuhat tonni):

Kulduim-tuun (YFT)

(tuhat tonni)

Suursilm-tuun (BET)

(tuhat tonni)

Vööttuun (SKJ)

(tuhat tonni)

Muud (täpsustada)

(tuhat tonni)

Püügikordade arv pärast eelmist aruannet

(Arv)

Aruanded edastatakse Seišellide pädevale asutusele järgmiste kontaktide kaudu:

E-posti aadress: fmcsc@sfa.sc

Postiaadress: Seychelles Fishing Authority, P.O. Box 449, Fishing Port, Mahé, Seychelles

---

(1)  Saadetakse kuus tundi enne Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonda sisenemist.

(2)  Saadetakse kuus tundi pärast Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonnast väljumist.

(3)  Iga kolme päeva järel pärast Seišellide kalapüügipiirkonda sisenemist.

---

4. LIIDE

ELEKTROONILISE LAEVAETTEKANNETE SÜSTEEMI (ERS) KASUTUSELE VÕTMINE ÜÜGITEGEVUSEGA SEOTUD ANDMETE REGISTREERIMISEKS JA EDASTAMISEKS

Üldsätted

| 1. | Iga liidu kalalaev peab olema varustatud elektroonilise aruandlussüsteemiga („ERS“), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed“) kogu selle aja jooksul, mil laev viibib Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui liidu kalalaev ei ole ERSiga varustatud või kui laeva pardal olev ERS ei tööta, ei ole laeval õigus püügitegevuseks Seišellide kalapüügipiirkonda siseneda. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ERSi andmed edastatakse vastavalt käesolevatele suunistele liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskusele, kes teeb nimetatud andmed automaatselt Seišellide püügiseirekeskusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

3.

ERSi sõnumid

| 4. | Liidu lipuliikmesriik ning Seišellid määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kes tegutseb kontaktisikuna nende käesoleva liite sätete rakendamisega seotud küsimustes. Liidu lipuliikmesriik ning Seišellid edastavad teineteisele oma ERSi korrespondendi kontaktandmed ning vajaduse korral ajakohastavad seda teavet viivitamata. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liidu kalalaev edastab ERSi andmed oma lipuriigile, kes teeb need Seišellide jaoks automaatselt kättesaadavaks. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vormingus UN/CEFACT olevad andmed edastatakse Euroopa komisjoni poolt kättesaadavaks tehtava võrgustiku FLUX kaudu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pooled võivad siiski kokku leppida üleminekuperioodis, mille jooksul edastatakse andmeid vormingus EU–ERS (v 3.1) kiiredastuskanali (DEH – Data Exchange Highway) kaudu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskus edastab liidu kalalaevalt saadetud kiirteated (COE, COX, PNO) automaatselt ja viivitamata Seišellide püügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Muud sõnumid edastatakse samuti automaatselt kord päevas alates kuupäevast, millal saab hakata vormingut UN/CEFACT kasutama; kuni selle ajani edastatakse sõnumid viivitamata Seišellide püügiseirekeskusele viimase nõudmisel ja samuti liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskusele Euroopa Komisjoni kesksõlme kaudu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pärast uue vormingu tegelikku töölehakkamist kasutatakse viimatimainitud edastamisviisi üksnes vanu andmeid käsitlevate eritaotluste puhul. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Seišellide püügiseirekeskus kinnitab ERSi kiirandmete kättesaamist automaatvastusega ning kinnitab saadud sõnumi kehtivust. Seišellide taotluse alusel saadud andmete kättesaamise kohta ei esitata vastuvõtuteatist. Seišellid käsitlevad kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena. |
| --- | --- |

11.

Liidu kalalaeva pardal oleva elektroonilise edastussüsteemi või teavitussüsteemi rike

| 12. | Liidu lipuliikmesriigi pädev asutus ja Seišellide püügiseirekeskus teatavad üksteisele viivitamata igast juhtumist, mis võib tõenäoliselt mõjutada liidu ühe või mitme kalalaeva ERSi andmete edastamist. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kui Seišellide püügiseirekeskus ei saa andmeid, mida liidu kalalaev peab edastatama, teavitab ta sellest viivitamata liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskust. Liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskus selgitab nii kiiresti kui võimalik välja ERSi andmete puudumise põhjused ning teavitab uurimise tulemustest Seišellide püügiseirekeskust. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kui liidu kalalaeva andmete edastamisel liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskusele tekib tõrge, teatab liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskus sellest viivitamata liidu kalalaeva kaptenile või käitajale. Pärast kõnealuse teate saamist edastab liidu kalalaeva kapten puuduvad andmed iga päev hiljemalt kell 00.00 mis tahes asjakohase sidevahendi kaudu liidu lipuliikmesriigi pädevale asutusele. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Liidu kalalaeva pardale paigaldatud elektroonilise edastussüsteemi rikke korral tagab laeva kapten või käitaja ERSi parandamise või väljavahetamise kümne päeva jooksul alates rikke tuvastamisest. Pärast selle tähtaja möödumist ei lubata liidu kalalaeval enam Seišellide kalapüügipiirkonnas kala püüda ja peab sealt lahkuma või randuma 24 tunni jooksul mõnes Seišellide sadamas. Liidu kalalaeval on lubatud sadamast lahkuda või pöörduda tagasi Seišellide kalapüügipiirkonda ainult pärast seda, kui tema lipuriigi püügiseirekeskus on kindlaks teinud, et laeva ERS toimib nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kui Seišellide ametiasutus ei saa ERSi andmeid kätte liidu või Seišellide järelevalve all olevate elektrooniliste süsteemide rikke tõttu, võtab asjaomane lepinguosaline viivitamata meetmed probleemi lahendamiseks. Probleemi lahendamisest tuleb teist lepinguosalist viivitamata teavitada. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskus saadab Seišellide püügiseirekeskusele iga 24 tunni järel mis tahes kättesaadavate elektrooniliste sidevahendite abil kõik ERSi andmeid, mille ta on liidu lipuliikmesriigilt pärast viimast edastamist saanud. Seišellide püügiseirekeskuse palvel võib sama menetlust kohaldada üle 24 tunni kestva hoolduse puhul, mis mõjutab Euroopa Liidu järelevalve all olevaid süsteeme. Sellisel juhul ei käsitleta liidu kalalaevu ERSi andmete edastamise kohustust mittetäitvatena. Liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskus tagab, et puuduvad andmed sisestatakse tema hallatavasse elektroonilisse andmebaasi vastavalt käesoleva protokolli lisa III peatüki 2. jao punktile 6. |
| --- | --- |

17.

Alternatiivsed sidevahendid

| 18. | Seišellide püügiseirekeskuse e-posti aadress, mida tuleb kasutada ERSi/VMSi rikke korral teatakse enne käesoleva protokolli ajutist kohaldamist. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Seda tuleb kasutada, et edastada






  — | teated püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise kohta ning pardal oleva püügikoguse kohta nii püügipiirkonda sisenemisel kui ka sealt väljumisel; |
| --- | --- | --- |

19.

—

teated püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise kohta ning pardal oleva püügikoguse kohta nii püügipiirkonda sisenemisel kui ka sealt väljumisel;

| — | teated lossimise ja ümberlaadimise kohta ning teated ümberlaaditud, lossitud või pardale jäänud püügikoguse kohta; |
| --- | --- |

—

teated lossimise ja ümberlaadimise kohta ning teated ümberlaaditud, lossitud või pardale jäänud püügikoguse kohta;

| — | ERSi ja VMSi ajutised asendusteated rikete korral. |
| --- | --- |

—

ERSi ja VMSi ajutised asendusteated rikete korral.

---

5. LIIDE

LAEVASEIRESÜSTEEM (VMS)

Laevade asukohateated

| 1. | Liidu laeva esimene Seišellide kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT“. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS“, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Seišellide kalapüügipiirkonnast väljumist ja mis on identifitseeritav koodiga „EXI“. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskus tagab liidu laevade asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskus registreerib liidu laevade asukohateated turvaliselt ja säilitab neid kolm aastat. |
| --- | --- |

2.

Liidu laeva andmete edastamine asukoha määramise seadme rikke korral

| 3. | Liidu laeva kapten tagab, et laeva asukoha määramise seade on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liidu laeva asukoha määramise seadme rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja 30 päeva jooksul. Kui asukoha määramise seadet ei ole 30 päeva jooksul parandatud või asendatud, ei lubata liidu laeval enam Seišellide kalapüügipiirkonnas kala püüda. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui Seišellide kalapüügipiirkonnas kala püüdva liidu laeva asukoha määramise seade on rikkis, peab laev edastama oma asukohateated liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskusele e-posti, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed. |
| --- | --- |

5.

Asukohateadete turvaline edastamine Seišellidele

| 6. | Liidu lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskus saadab asjaomaste liidu laevade asukohateated automaatselt Seišellide püügiseirekeskusele. Liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskus ning Seišellide püügiseirekeskus vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Asukohateateid edastatakse liidu lipuliikmesriigi ja Seišellide püügiseirekeskuse vahel elektroonilisel teel turvalise teabevahetussüsteemi kaudu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Seišellide püügiseirekeskus teavitab liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskust ja liitu kõikidest katkestustest kalapüügiloaga liidu laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane liidu kalalaev ei ole teatanud Seišellide kalapüügipiirkonnast lahkumisest. |
| --- | --- |

8.

Teabevahetussüsteemi tõrked

| 9. | Seišellide püügiseirekeskus tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab liitu viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel, et võimalikult kiiresti saaks leida tehnilise lahenduse. Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Liidu laeva asukoha määramise seadmes avastatud muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust selle liidu laeva kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Seišellide õigusaktidega ettenähtud karistusi. |
| --- | --- |

10.

Asukohateadete intervalli muutmine

| 11. | Seišellid võivad rikkumist tõendavate dokumentide alusel esitada liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskusele taotluse, mille koopia edastatakse liidule ja millega palutakse vähendada liidu laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks 30 minutile. Seišellide püügiseirekeskus saadab need dokumentaalsed tõendid liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskusele ja liidule. Liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskus saadab Seišellide püügiseirekeskusele viivitamata asukohateated uue intervalliga. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kindlaksmääratud uurimisperioodi lõpus teavitab Seišellide püügiseirekeskus liidu lipuliikmesriigi püügiseirekeskust ja liitu vajalikest järelmeetmetest. |
| --- | --- |

12.

VMSi sõnumite edastamine Seišellidele

| 13. | Kood „ER“, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu.








  Andmed | Kood | Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V) | Sisu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemiandmed, mis märgivad teate algust |
| Saaja | AD | K | Teatega seotud andmed – saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Saatja | FR | K | Teatega seotud andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Lipuriik | FS | K | Teatega seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Teate liik | TM | K | Sõnumiandmed – sõnumi liik (ENT, POS, EXI, MAN) |
| Rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS) | RC | K | Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS) |
| Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | K | Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number) |
| Pardatähis | XR | K | Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1) |
| Laiuskraad | LT | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) |
| Pikkuskraad | LG | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides E/W DD.ddd (WGS84) |
| Kurss | CO | K | Laeva suund 360° skaalal |
| Kiirus | SP | K | Laeva kiirus (kümnendiku täpsusega) |
| Kuupäev | DA | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP) |
| Kellaaeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM) |
| Kirje lõpp | ER | K | Süsteemiandmed, mis märgivad teate lõppu |

13.

Andmed

Kood

Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V)

Sisu

Teate algus

SR

K

Süsteemiandmed, mis märgivad teate algust

Saaja

AD

K

Teatega seotud andmed – saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Saatja

FR

K

Teatega seotud andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Lipuriik

FS

K

Teatega seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Teate liik

TM

K

Sõnumiandmed – sõnumi liik (ENT, POS, EXI, MAN)

Rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS)

RC

K

Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS)

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

IR

K

Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number)

Pardatähis

XR

K

Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)

Laiuskraad

LT

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

Pikkuskraad

LG

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides E/W DD.ddd (WGS84)

Kurss

CO

K

Laeva suund 360° skaalal

Kiirus

SP

K

Laeva kiirus (kümnendiku täpsusega)

Kuupäev

DA

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP)

Kellaaeg

TI

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM)

Kirje lõpp

ER

K

Süsteemiandmed, mis märgivad teate lõppu

| 14. | NAF vormingus on andmeedastuse struktuur järgmine:






  a) | kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1. Topeltkaldjoon (//) ja kood „SR“ märgivad teate algust. |
| --- | --- | --- |

14.

a)

kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1. Topeltkaldjoon (//) ja kood „SR“ märgivad teate algust.

| b) | iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest. |
| --- | --- |

b)

iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest.

| c) | kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi. |
| --- | --- |

c)

kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.

| 15. | Kui VMSi andmed tuleb edastada võrgu FLLUX TLi kaudu UN/CEFACTi vormingus, siis teatavad Seišellid sellest enne protokolli ajutist kohaldamist. |
| --- | --- |

15.

---

6. LIIDE

SUUNISED SEIŠELLIDE MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMISEKS LIIDU TUUNIPÜÜGISEINERIL

Seišellide ametiasutused tagavad, et liidu tuunipüügiseinerile töölevõetavad Seišellide meremehed vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | meremeeste vanuse alammäär on 18 aastat; |
| --- | --- |

a)

meremeeste vanuse alammäär on 18 aastat;

| b) | meremeestel on kehtiv tervisetõend, mille on väljastanud nõuetekohaselt kvalifitseeritud arst, mis tõendab, et nende tervis on korras nende ülesannete täitmiseks merel.; |
| --- | --- |

b)

meremeestel on kehtiv tervisetõend, mille on väljastanud nõuetekohaselt kvalifitseeritud arst, mis tõendab, et nende tervis on korras nende ülesannete täitmiseks merel.;

| c) | meremeestel on tehtud vaktsineerimised, mida on piirkonnas vaja ennetusliku tervisekaitse eesmärgil, ning need on kehtivad; |
| --- | --- |

c)

meremeestel on tehtud vaktsineerimised, mida on piirkonnas vaja ennetusliku tervisekaitse eesmärgil, ning need on kehtivad;

| d) | meremeestel on meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni kohane kvalifikatsioon ning nad on läbinud ohutusalase baaskoolituse, mis hõlmab järgmist:






  — | enesepääste võtted ja isiklik ohutus; |
| --- | --- | --- |

d)

meremeestel on meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni kohane kvalifikatsioon ning nad on läbinud ohutusalase baaskoolituse, mis hõlmab järgmist:

—

enesepääste võtted ja isiklik ohutus;

| — | tule tõrjumine ja tulekahjude vältimine; |
| --- | --- |

—

tule tõrjumine ja tulekahjude vältimine;

| — | esmaabi baasõpe jne. |
| --- | --- |

—

esmaabi baasõpe jne.

| e) | meremeestel on tuunipüügiseineril töötamiseks vajalikud oskused ja kogemused, mida kinnitab asjaomane Seišellide pädev asutus, eelkõige on meremehed teadlikud kalapüügiga seotud ohtudest ja oskavad kasutada kalapüügivahendeid. |
| --- | --- |

e)

meremeestel on tuunipüügiseineril töötamiseks vajalikud oskused ja kogemused, mida kinnitab asjaomane Seišellide pädev asutus, eelkõige on meremehed teadlikud kalapüügiga seotud ohtudest ja oskavad kasutada kalapüügivahendeid.

---