# Úřední věstník L 366/21.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 366 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4921. prosince 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 366

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4921. prosince 2006

---

| Obsah | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 5. července 2005 ve věci státní podpory č. C 20/04 (ex NN 25/04) ve prospěch společnosti Huta Częstochowa SA
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 1962)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 4. července 2006 o státní podpoře, kterou Belgie zamýšlí poskytnout společnosti Ford Genk č. C 40/2005 (ex N 331/2005)
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2931)


   (
  1
  ) | 32 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 19. července 2006 o státní podpoře, kterou Nizozemsko ohlásilo, na restrukturalizaci společnosti KG Holding NV
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2954)


   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 19. července 2006 týkající se režimu podpory C 3/2006 poskytovaného Lucemburskem holdingovým společnostem 1929 a miliardovým holdingům
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2956)


   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 8. listopadu 2006 o státní podpoře č. C 11/06 (ex N 127/05), kterou Itálie hodlá poskytnout společnosti AEM Torino
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 5276)


   (
  1
  ) | 62 |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | | Smíšený výbor EHP |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 129/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP | 66 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 130/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP | 68 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 131/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP | 69 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 132/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP | 71 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 133/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP | 73 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 134/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP | 75 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 135/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP | 77 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 136/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP | 79 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 137/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP | 81 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 138/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody | 83 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 139/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody | 85 |
| | | Kontrolní úřad ESVO |
| | * | Doporučení kontrolního úřadu ESVO č. 143/06/COL ze dne 11. května 2006 o kontrolním programu na rok 2006 k zajištění dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a v některých jiných produktech rostlinného původu a na jejich povrchu a o vnitrostátním kontrolním programu na rok 2007 | 87 |
| | * | Doporučení kontrolního úřadu ESVO č. 144/06/COL ze dne 11. května 2006 o snížení přítomnosti dioxinů, furanů a polychlorovaných bifenylů v krmivech a potravinách | 93 |
| | * | Doporučení kontrolního úřadu ESVO č. 150/06/COL ze dne 17. května 2006, pro koordinovaný program kontroly v oblasti výživy zvířat pro rok 2006 | 96 |

Obsah

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Strana

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 5. července 2005 ve věci státní podpory č. C 20/04 (ex NN 25/04) ve prospěch společnosti Huta Częstochowa SA
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 1962)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 1962)

(
  1

1

*

Rozhodnutí Komise ze dne 4. července 2006 o státní podpoře, kterou Belgie zamýšlí poskytnout společnosti Ford Genk č. C 40/2005 (ex N 331/2005)
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2931)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2931)

(
  1

32

*

Rozhodnutí Komise ze dne 19. července 2006 o státní podpoře, kterou Nizozemsko ohlásilo, na restrukturalizaci společnosti KG Holding NV
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2954)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2954)

(
  1

40

*

Rozhodnutí Komise ze dne 19. července 2006 týkající se režimu podpory C 3/2006 poskytovaného Lucemburskem holdingovým společnostem 1929 a miliardovým holdingům
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2956)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2956)

(
  1

47

*

Rozhodnutí Komise ze dne 8. listopadu 2006 o státní podpoře č. C 11/06 (ex N 127/05), kterou Itálie hodlá poskytnout společnosti AEM Torino
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 5276)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 5276)

(
  1

62

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

Smíšený výbor EHP

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 129/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP

66

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 130/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP

68

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 131/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

69

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 132/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

71

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 133/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

73

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 134/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

75

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 135/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP

77

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 136/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP

79

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 137/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP

81

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 138/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

83

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 139/2006 ze dne 27. října 2006, kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

85

Kontrolní úřad ESVO

*

Doporučení kontrolního úřadu ESVO č. 143/06/COL ze dne 11. května 2006 o kontrolním programu na rok 2006 k zajištění dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a v některých jiných produktech rostlinného původu a na jejich povrchu a o vnitrostátním kontrolním programu na rok 2007

87

*

Doporučení kontrolního úřadu ESVO č. 144/06/COL ze dne 11. května 2006 o snížení přítomnosti dioxinů, furanů a polychlorovaných bifenylů v krmivech a potravinách

93

*

Doporučení kontrolního úřadu ESVO č. 150/06/COL ze dne 17. května 2006, pro koordinovaný program kontroly v oblasti výživy zvířat pro rok 2006

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 5. července 2005

ve věci státní podpory č. C 20/04 (ex NN 25/04) ve prospěch společnosti Huta Częstochowa SA

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 1962)

(Pouze polském znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/937/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této Smlouvy,

s ohledem na Protokol číslo 8 Smlouvy o přistoupení v záležitosti restrukturalizace polského hutnictví železa a oceli
   (1) (dále jen „Protokol čís. 8“),

poté, co byly vyzvány zainteresované strany k předložení připomínek v souladu s uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 4. srpna 2003 se Komise obrátila se žádostí o informace týkající se kontroly státní podpory v Polsku, a to případné podpory ve prospěch restrukturalizace příjemce podpory. Následně byla záležitost projednána útvary Komise a polskými orgány na různých technických jednáních a byla předmětem intenzivní výměny dopisů mezi Komisí a Polskem. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 4. srpna 2003 se Komise obrátila se žádostí o informace týkající se kontroly státní podpory v Polsku, a to případné podpory ve prospěch restrukturalizace příjemce podpory. Následně byla záležitost projednána útvary Komise a polskými orgány na různých technických jednáních a byla předmětem intenzivní výměny dopisů mezi Komisí a Polskem.

| (2) | Dne 23. ledna 2004 konzultant odpovědný za nezávislé hodnocení programu restrukturalizace v Polsku podle ustanovení Protokolu čís. 8 předložil Komisi svůj posudek v uvedené záležitosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 23. ledna 2004 konzultant odpovědný za nezávislé hodnocení programu restrukturalizace v Polsku podle ustanovení Protokolu čís. 8 předložil Komisi svůj posudek v uvedené záležitosti.

| (3) | Dopisem ze dne 19. května 2004 informovala Komise Polsko, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v souvislosti s podporou a navrhla předložení stanovených informací. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 19. května 2004 informovala Komise Polsko, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v souvislosti s podporou a navrhla předložení stanovených informací.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské Unie
   (2). Komise vyzvala zainteresované strany k předložení připomínek týkajících se státní podpory. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské Unie
   (2). Komise vyzvala zainteresované strany k předložení připomínek týkajících se státní podpory.

| (5) | V dopise ze dne 26. června 2004 odpovědělo Polsko na vznesené dotazy. Polsko rovněž požádalo Komisi o přijetí rozhodnutí podle bodu 10 Protokolu 8, kterým by získalo souhlas ke změně Programu restrukturalizace hutnictví železa a oceli v Polsku. |
| --- | --- |

(5)

V dopise ze dne 26. června 2004 odpovědělo Polsko na vznesené dotazy. Polsko rovněž požádalo Komisi o přijetí rozhodnutí podle bodu 10 Protokolu 8, kterým by získalo souhlas ke změně Programu restrukturalizace hutnictví železa a oceli v Polsku.

| (6) | Komise obdržela připomínky zainteresovaných stran a odeslala je Polsku dopisem ze dne 27. září 2004. |
| --- | --- |

(6)

Komise obdržela připomínky zainteresovaných stran a odeslala je Polsku dopisem ze dne 27. září 2004.

| (7) | Listem ze dne 22. listopadu 2004 poskytlo Polsko odpovědi na připomínky zainteresovaných stran. Poté se útvary Komise několikrát setkaly s polskými orgány. Dodatečné informace byly definitivně poskytnuty dopisem ze dne 8. června 2005. |
| --- | --- |

(7)

Listem ze dne 22. listopadu 2004 poskytlo Polsko odpovědi na připomínky zainteresovaných stran. Poté se útvary Komise několikrát setkaly s polskými orgány. Dodatečné informace byly definitivně poskytnuty dopisem ze dne 8. června 2005.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

1.   Úvod

| (8) | Příjemce podpory, výrobce oceli Huta Częstochowa S. A. (dále nazývaný jen jako „HCz“, viz bod 2 písm. a)) je podnik v obtížích. V říjnu roku 2002 pronajala HCz svoje výrobní prostředky novému podniku – Huta Stali Częstochowa Sp. z o. o. (dále jen „HSCz“, viz bod 2 písm. b)). |
| --- | --- |

(8)

Příjemce podpory, výrobce oceli Huta Częstochowa S. A. (dále nazývaný jen jako „HCz“, viz bod 2 písm. a)) je podnik v obtížích. V říjnu roku 2002 pronajala HCz svoje výrobní prostředky novému podniku – Huta Stali Częstochowa Sp. z o. o. (dále jen „HSCz“, viz bod 2 písm. b)).

| (9) | Záležitost se týká dvou druhů podpory: finanční restrukturalizace HCz (viz bod 3) a několika jiných prostředků přímé podpory (viz bod 4). |
| --- | --- |

(9)

Záležitost se týká dvou druhů podpory: finanční restrukturalizace HCz (viz bod 3) a několika jiných prostředků přímé podpory (viz bod 4).

| (10) | „Restrukturalizace“ probíhala ve třech etapách, přičemž z hlediska kontroly státní podpory byla předmětem zájmu pouze poslední etapa. První zkouška provedení restrukturalizace v listopadu 2001 v rámci soudního strukturálního řízení skončila neúspěchem. V souvislosti s tím musela v říjnu 2002 HCz podat návrh na zahájení konkurzního řízení. V únoru 2003, podle nových právních předpisů, obdržela HCz souhlas s provedením restrukturalizace, což se stalo důvodem pro zastavení konkurzního řízení. Plán restrukturalizace předpokládá rozdělení aktiv mezi různé podniky a prodej podniků nebo majetku. Jeden podnik obdrží aktiva spojená s výrobou oceli, aby mohl splatit dluhy věřitelům z občanskoprávní oblasti (bankám a veřejným poskytovatelům služeb), a druhé – především pozemky na splacení zadlužení ve vztahu k veřejnoprávním věřitelům (zadlužení vůči orgánům státu, jako jsou například správci daně). Kromě toho, ostatní HCz podřízené společnosti budou prodány s cílem uspokojit do restrukturalizace nespadající veřejnoprávní a občanskoprávní pohledávky. |
| --- | --- |

(10)

„Restrukturalizace“ probíhala ve třech etapách, přičemž z hlediska kontroly státní podpory byla předmětem zájmu pouze poslední etapa. První zkouška provedení restrukturalizace v listopadu 2001 v rámci soudního strukturálního řízení skončila neúspěchem. V souvislosti s tím musela v říjnu 2002 HCz podat návrh na zahájení konkurzního řízení. V únoru 2003, podle nových právních předpisů, obdržela HCz souhlas s provedením restrukturalizace, což se stalo důvodem pro zastavení konkurzního řízení. Plán restrukturalizace předpokládá rozdělení aktiv mezi různé podniky a prodej podniků nebo majetku. Jeden podnik obdrží aktiva spojená s výrobou oceli, aby mohl splatit dluhy věřitelům z občanskoprávní oblasti (bankám a veřejným poskytovatelům služeb), a druhé – především pozemky na splacení zadlužení ve vztahu k veřejnoprávním věřitelům (zadlužení vůči orgánům státu, jako jsou například správci daně). Kromě toho, ostatní HCz podřízené společnosti budou prodány s cílem uspokojit do restrukturalizace nespadající veřejnoprávní a občanskoprávní pohledávky.

2.   Příjemce

a)   Huť Częstochowa

| (11) | HCz je co do velikosti druhý výrobce oceli v Polsku. Vyrábí především legované plechy quarto (3), druh hotové oceli, činící více než 60 % jejího prodeje. Výrobek se používá pro výrobu lodí a ve stavebnictví. |
| --- | --- |

(11)

HCz je co do velikosti druhý výrobce oceli v Polsku. Vyrábí především legované plechy quarto (3), druh hotové oceli, činící více než 60 % jejího prodeje. Výrobek se používá pro výrobu lodí a ve stavebnictví.

| (12) | První závod HCz byl založen v letech 1896 – 1902. Aktuálně k HCz patří poměrně moderní slévárna oceli a válcovna tlustých plechů s elektrickou pecí, zařízení k odlévání s nepřetržitým provozem a válcovací stolice na tlusté plechy s nástroji pro dokončovací úpravy. Jmenovitá výrobní kapacita slévárny oceli (vyrábějící polotovary, tzv. bramy) činí 700 000 tun a válcovny (zpracovávající polotovary na hotové výrobky) – okolo 780 000 tun. |
| --- | --- |

(12)

První závod HCz byl založen v letech 1896 – 1902. Aktuálně k HCz patří poměrně moderní slévárna oceli a válcovna tlustých plechů s elektrickou pecí, zařízení k odlévání s nepřetržitým provozem a válcovací stolice na tlusté plechy s nástroji pro dokončovací úpravy. Jmenovitá výrobní kapacita slévárny oceli (vyrábějící polotovary, tzv. bramy) činí 700 000 tun a válcovny (zpracovávající polotovary na hotové výrobky) – okolo 780 000 tun.

| (13) | HCz je majitelem 14 podřízených společností, které jí poskytují dodatkové služby. Mezi ně patří výrobce trubek Rurexpol Sp. z o.o. (4), koksovna Koksownia Sp. z o.o. a elektro-energetický podnik Elsen Sp. z o.o. V roce 2002 bylo v HCz a jejích pobočkách zaměstnáno přibližně 5 000 osob. |
| --- | --- |

(13)

HCz je majitelem 14 podřízených společností, které jí poskytují dodatkové služby. Mezi ně patří výrobce trubek Rurexpol Sp. z o.o. (4), koksovna Koksownia Sp. z o.o. a elektro-energetický podnik Elsen Sp. z o.o. V roce 2002 bylo v HCz a jejích pobočkách zaměstnáno přibližně 5 000 osob.

| (14) | HCz patří ze 100 % polskému ministerstvu financí. Základní kapitál společnosti činí 370 mil. PLN (asi 70 mil. EUR (5). Účetní hodnota aktiv společnosti ke dni 31. prosince 2003 činila 768,5 miliónů PLN (tj. asi 160 milionů EUR). |
| --- | --- |

(14)

HCz patří ze 100 % polskému ministerstvu financí. Základní kapitál společnosti činí 370 mil. PLN (asi 70 mil. EUR (5). Účetní hodnota aktiv společnosti ke dni 31. prosince 2003 činila 768,5 miliónů PLN (tj. asi 160 milionů EUR).

| (15) | Od léta roku 2001 se HCz nachází v těžké finanční situaci. Protože nebyla schopna obsluhovat svůj dluh (který ke konci roku 2003 činil okolo 1,4 miliardy PLN, tedy asi 310 mil. EUR), převažující část podílů jejího majetku, k nimž patří všechna aktiva v oceli, je zastavena ve prospěch hlavních věřitelů. |
| --- | --- |

(15)

Od léta roku 2001 se HCz nachází v těžké finanční situaci. Protože nebyla schopna obsluhovat svůj dluh (který ke konci roku 2003 činil okolo 1,4 miliardy PLN, tedy asi 310 mil. EUR), převažující část podílů jejího majetku, k nimž patří všechna aktiva v oceli, je zastavena ve prospěch hlavních věřitelů.

| (16) | Dne 11. listopadu 2001 podala HCz návrh na zahájení smírčího řízení pod dohledem soudu, které by odročilo závazky HCz ke splácení dluhů. Smírčí řízení by mělo umožnit podniku provést restrukturalizaci prostřednictvím částečného umoření zadlužení věřiteli. V říjnu 2002 soud zrušil platnost smírčího řízení, protože věřitelé nesouhlasili s restrukturalizačními opatřeními. Podle polské strany smírčí řízení nepřineslo výsledek, protože věřitelé požadovali od HCz úhradu celého zadlužení z podpory poskytnuté HCz ze strany státu. |
| --- | --- |

(16)

Dne 11. listopadu 2001 podala HCz návrh na zahájení smírčího řízení pod dohledem soudu, které by odročilo závazky HCz ke splácení dluhů. Smírčí řízení by mělo umožnit podniku provést restrukturalizaci prostřednictvím částečného umoření zadlužení věřiteli. V říjnu 2002 soud zrušil platnost smírčího řízení, protože věřitelé nesouhlasili s restrukturalizačními opatřeními. Podle polské strany smírčí řízení nepřineslo výsledek, protože věřitelé požadovali od HCz úhradu celého zadlužení z podpory poskytnuté HCz ze strany státu.

| (17) | Dne 28. října 2002 podala HCz návrh na zahájení konkurzního řízení. Podle polských právních předpisů byla HCz povinna po ukončení smírčího řízení navrhnout konkurzní řízení, protože nemohla splatit své dluhy vymahatelné v okamžiku ukončení smírčího řízení. Od té doby pronajala HCz svůj výrobní majetek, ukončila výrobu oceli, působí pouze jako holdingová společnost svých dceřiných společností a v současnosti sestává pouze z řídícího orgánu složeného z asi 40 osob. |
| --- | --- |

(17)

Dne 28. října 2002 podala HCz návrh na zahájení konkurzního řízení. Podle polských právních předpisů byla HCz povinna po ukončení smírčího řízení navrhnout konkurzní řízení, protože nemohla splatit své dluhy vymahatelné v okamžiku ukončení smírčího řízení. Od té doby pronajala HCz svůj výrobní majetek, ukončila výrobu oceli, působí pouze jako holdingová společnost svých dceřiných společností a v současnosti sestává pouze z řídícího orgánu složeného z asi 40 osob.

b)   Huta Stali Częstochowa

| (18) | Výsledkem konkurzního řízení ve vztahu k HCz a s cílem udržet nepřetržitou výrobu ve firmě bez rizika, že by konkurzní správce pozastavil provoz během konkurzního řízení, byl založen nový hospodářský subjekt HSCz, ovládaný společností Towarzystwo Finansowe Silesia Sp. z o.o. (dále jen TFS, společnost s ručením omezeným působící v oblasti ocelových výrobků, v níž má většinový podíl Ministerstvo financí Polské republiky). |
| --- | --- |

(18)

Výsledkem konkurzního řízení ve vztahu k HCz a s cílem udržet nepřetržitou výrobu ve firmě bez rizika, že by konkurzní správce pozastavil provoz během konkurzního řízení, byl založen nový hospodářský subjekt HSCz, ovládaný společností Towarzystwo Finansowe Silesia Sp. z o.o. (dále jen TFS, společnost s ručením omezeným působící v oblasti ocelových výrobků, v níž má většinový podíl Ministerstvo financí Polské republiky).

| (19) | Dne 28. října 2002 si HSCz pronajala od HCz zařízení potřebné k výrobě oceli (zařízení zahrnuje ocelárnu, válcovnu tlustých plechů, koksovnu a některé základní služby). Smlouva o nájmu stanoví, že HSCz musí platit [...] PLN (6) měsíčně za pronájem a převezme od HCz 2 057 zaměstnanců (současný stav je 1 950). |
| --- | --- |

(19)

Dne 28. října 2002 si HSCz pronajala od HCz zařízení potřebné k výrobě oceli (zařízení zahrnuje ocelárnu, válcovnu tlustých plechů, koksovnu a některé základní služby). Smlouva o nájmu stanoví, že HSCz musí platit [...] PLN (6) měsíčně za pronájem a převezme od HCz 2 057 zaměstnanců (současný stav je 1 950).

| (20) | Nájemní smlouva přiznává společnosti HSCz odročení platby za pronájem na 14 měsíců. Ačkoliv ve smlouvě nejsou jednoznačně určeny úhrady úroků za toto odročení, byly dne 30. listopadu 2004 vypočteny zákonné úroky z prodlení ve výši[...] PLN, kterou musela HSCz zaplatit společnosti HCz. |
| --- | --- |

(20)

Nájemní smlouva přiznává společnosti HSCz odročení platby za pronájem na 14 měsíců. Ačkoliv ve smlouvě nejsou jednoznačně určeny úhrady úroků za toto odročení, byly dne 30. listopadu 2004 vypočteny zákonné úroky z prodlení ve výši[...] PLN, kterou musela HSCz zaplatit společnosti HCz.

| (21) | TFS předala HSCz jen minimální požadovaný kapitál ve výši 50 000 PLN. Aby mohla působit na trhu bez obratového kapitálu, zkrátila HSCz dobu splatnosti pohledávek na přibližně 15 dnů a prodloužila dobu splatnosti závazků nad 50 dnů. To bylo umožněno díky tomu, že všichni hlavní dodavatelé (s jednou výjimkou) souhlasili a akceptovali uvedenou dobu splatnosti pohledávek, aby si udrželi HSCz jako svého hlavního klienta. Ve skutečnosti mnoho dodavatelů uzavřelo takzvané bártrové dohody, podle nichž za surovinu, zvláště za šrot, obdrželi platbu hotovými výrobky, jako je například ocelový plech určený k prodeji speciálním koncovým odběratelům. Tyto podniky pozorně sledovaly výrobu a účetnictví HSCz a za riziko, které nesly, požadovaly, aby uvedené operace byly značně ziskové. |
| --- | --- |

(21)

TFS předala HSCz jen minimální požadovaný kapitál ve výši 50 000 PLN. Aby mohla působit na trhu bez obratového kapitálu, zkrátila HSCz dobu splatnosti pohledávek na přibližně 15 dnů a prodloužila dobu splatnosti závazků nad 50 dnů. To bylo umožněno díky tomu, že všichni hlavní dodavatelé (s jednou výjimkou) souhlasili a akceptovali uvedenou dobu splatnosti pohledávek, aby si udrželi HSCz jako svého hlavního klienta. Ve skutečnosti mnoho dodavatelů uzavřelo takzvané bártrové dohody, podle nichž za surovinu, zvláště za šrot, obdrželi platbu hotovými výrobky, jako je například ocelový plech určený k prodeji speciálním koncovým odběratelům. Tyto podniky pozorně sledovaly výrobu a účetnictví HSCz a za riziko, které nesly, požadovaly, aby uvedené operace byly značně ziskové.

| (22) | Dodatečné zajištění bylo požadováno jen za závazky z titulu dodávky energií podnikem Polskie Sieci Energetyczne S. A. (dále jen PSE), a to ve formě podpisu třech garančních smluv na částku [...] mil. PLN pro každou smlouvu ze strany TFS. Zahrnují na jedné straně zajištění skládající se ze třech garančních směnek zaručujících úhradu [...] mil. PLN pro každou smlouvu, a z druhé strany – tři prohlášení se souhlasem k neprodlené exekuci podle polského občanského soudního řádu (čl. 777). Tak získala PSE záruky na částku [...] mil. PLN. Dne 28. listopadu 2002 byly vystaveny dvě záruční směnky pokaždé na částku [...] mil. PLN splatné do dne 30. června 2003, a další záruka na částku [...] mil. PLN, splatná do dne 31. března 2005 byla poskytnuta dne 30. prosince 2002. Za všechny směnky a garance zaplatila HSCz stálou provizi ve výši [...] PLN, naproti tomu za záruku na částku [...] mil. PLN, zaplatila částku rovnající se asi 0,8 %. Avšak dlužné účty za elektrickou energii nikdy nepřekročily částku [...] mil. PLN s přihlédnutím k tomu, že mechanizmus obsažený v garanční smlouvě zavazoval HSCz zaplatit dlužné částky v termínu 5 týdnů. |
| --- | --- |

(22)

Dodatečné zajištění bylo požadováno jen za závazky z titulu dodávky energií podnikem Polskie Sieci Energetyczne S. A. (dále jen PSE), a to ve formě podpisu třech garančních smluv na částku [...] mil. PLN pro každou smlouvu ze strany TFS. Zahrnují na jedné straně zajištění skládající se ze třech garančních směnek zaručujících úhradu [...] mil. PLN pro každou smlouvu, a z druhé strany – tři prohlášení se souhlasem k neprodlené exekuci podle polského občanského soudního řádu (čl. 777). Tak získala PSE záruky na částku [...] mil. PLN. Dne 28. listopadu 2002 byly vystaveny dvě záruční směnky pokaždé na částku [...] mil. PLN splatné do dne 30. června 2003, a další záruka na částku [...] mil. PLN, splatná do dne 31. března 2005 byla poskytnuta dne 30. prosince 2002. Za všechny směnky a garance zaplatila HSCz stálou provizi ve výši [...] PLN, naproti tomu za záruku na částku [...] mil. PLN, zaplatila částku rovnající se asi 0,8 %. Avšak dlužné účty za elektrickou energii nikdy nepřekročily částku [...] mil. PLN s přihlédnutím k tomu, že mechanizmus obsažený v garanční smlouvě zavazoval HSCz zaplatit dlužné částky v termínu 5 týdnů.

3.   Restrukturalizace Hutě Częstochowa

a)   Restrukturalizace polského odvětví hutnictví oceli

| (23) | V červnu 1998 polská Rada ministrů přijala První program restrukturalizace hutnictví železa a oceli v Polsku. Byl aktualizován v roce 2001, a byl k němu připojen zákon ze dne 24. srpna 2001 – o restrukturalizaci hutnictví železa a oceli (7), který se stal právním základem restrukturalizace polského ocelářského průmyslu. |
| --- | --- |

(23)

V červnu 1998 polská Rada ministrů přijala První program restrukturalizace hutnictví železa a oceli v Polsku. Byl aktualizován v roce 2001, a byl k němu připojen zákon ze dne 24. srpna 2001 – o restrukturalizaci hutnictví železa a oceli (7), který se stal právním základem restrukturalizace polského ocelářského průmyslu.

| (24) | Dne 5. listopadu 2002 polská Rada ministrů přijala změny prvního programu restrukturalizace, který byl definitivně nazván Programem restrukturalizace a rozvoje hutnictví železa a oceli v Polsku do roku 2006 (dále jen „Státní program restrukturalizace“ nebo „SPR“). Tento program v hlavní míře umožňuje přiznávat státní podporu polskému ocelářskému průmyslu v souvislosti s jeho restrukturalizací v období od roku 1997 do roku 2006 maximální částkou 3 387 miliard PLN (713 mil. EUR). |
| --- | --- |

(24)

Dne 5. listopadu 2002 polská Rada ministrů přijala změny prvního programu restrukturalizace, který byl definitivně nazván Programem restrukturalizace a rozvoje hutnictví železa a oceli v Polsku do roku 2006 (dále jen „Státní program restrukturalizace“ nebo „SPR“). Tento program v hlavní míře umožňuje přiznávat státní podporu polskému ocelářskému průmyslu v souvislosti s jeho restrukturalizací v období od roku 1997 do roku 2006 maximální částkou 3 387 miliard PLN (713 mil. EUR).

| (25) | V SPR je uvedena informace, že v Polsku existuje 17 hutí na výrobu oceli rozdělených na tři skupiny. Do první patří osm podniků, které v rámci SPR dostávají státní podporu. Ve většině byla tato státní podpora určena na konsolidaci čtyř hlavních oceláren v Polsku, které byly spojeny do největšího výrobce oceli v zemi pod názvem Polskie Huty Stali S. A. (dále jen „PHS“), který se v současnosti nazývá Mittal Steel Poland (dále nazývaný jen „MSP“) po prodeji holdingu LNM (8), a který byl v poslední době změněn na Mittal Steel (9). Do druhé skupiny patří šest podniků, které nebyly zahrnuty do programu restrukturalizace, protože výroba oceli nebyla jejich hlavní výrobní činností nebo proto, že neobdržely státní podporu. Do třetí skupiny patří tři podniky, které podporu získaly, ale které se mezitím dostaly do konkurzního řízení. |
| --- | --- |

(25)

V SPR je uvedena informace, že v Polsku existuje 17 hutí na výrobu oceli rozdělených na tři skupiny. Do první patří osm podniků, které v rámci SPR dostávají státní podporu. Ve většině byla tato státní podpora určena na konsolidaci čtyř hlavních oceláren v Polsku, které byly spojeny do největšího výrobce oceli v zemi pod názvem Polskie Huty Stali S. A. (dále jen „PHS“), který se v současnosti nazývá Mittal Steel Poland (dále nazývaný jen „MSP“) po prodeji holdingu LNM (8), a který byl v poslední době změněn na Mittal Steel (9). Do druhé skupiny patří šest podniků, které nebyly zahrnuty do programu restrukturalizace, protože výroba oceli nebyla jejich hlavní výrobní činností nebo proto, že neobdržely státní podporu. Do třetí skupiny patří tři podniky, které podporu získaly, ale které se mezitím dostaly do konkurzního řízení.

| (26) | HCz patří do třetí skupiny. Vzhledem k tomu, že HCz podal návrh na zahájení konkurzního řízení, bylo do SPR zapsáno, že „další restrukturalizace huti bude probíhat formou jejího bankrotu“ (kapitola 3.1.2 a 5.1). Ve skutečnosti je v kapitole 3.1.3.3., HCz uveden jako jeden z podniků, „vůči kterým bylo uplatněno konkurzní řízení“ a potvrzuje, že se nyní podnik nachází pod dozorem „správce konkurzní podstaty“. V SPR v kapitole 5.4.2. je vysvětleno, že „k provedení restrukturalizace HCz by bylo nezbytné poskytnout podniku státní podporu ve výši okolo 1 mld. PLN. Nepřineslo by to však očekávané výsledky. Vzhledem k výše uvedenému se předpokládá, že HCz bude restrukturalizována prostřednictvím bankrotu a výrobní prostředky této hutě bude obhospodařovat nově založená společnost HSCz. Nový hospodářský subjekt bude pokračovat ve výrobní činnosti HCz bez státní restrukturalizační podpory. Majetek HCz nebude převzat žádným z podniků, který je příjemcem státní podpory (kapitola 3.1.3.1.)“. |
| --- | --- |

(26)

HCz patří do třetí skupiny. Vzhledem k tomu, že HCz podal návrh na zahájení konkurzního řízení, bylo do SPR zapsáno, že „další restrukturalizace huti bude probíhat formou jejího bankrotu“ (kapitola 3.1.2 a 5.1). Ve skutečnosti je v kapitole 3.1.3.3., HCz uveden jako jeden z podniků, „vůči kterým bylo uplatněno konkurzní řízení“ a potvrzuje, že se nyní podnik nachází pod dozorem „správce konkurzní podstaty“. V SPR v kapitole 5.4.2. je vysvětleno, že „k provedení restrukturalizace HCz by bylo nezbytné poskytnout podniku státní podporu ve výši okolo 1 mld. PLN. Nepřineslo by to však očekávané výsledky. Vzhledem k výše uvedenému se předpokládá, že HCz bude restrukturalizována prostřednictvím bankrotu a výrobní prostředky této hutě bude obhospodařovat nově založená společnost HSCz. Nový hospodářský subjekt bude pokračovat ve výrobní činnosti HCz bez státní restrukturalizační podpory. Majetek HCz nebude převzat žádným z podniků, který je příjemcem státní podpory (kapitola 3.1.3.1.)“.

| (27) | SPR byl předložen EU. Dne 25. března 2003 byl na základě intenzivního dialogu s Komisí dokončen. Komise po předchozím zhodnocení předložila návrh týkající se rozhodnutí Rady o prodloužení ochranné doby pro získání státní podpory polskému ocelářství v rámci Evropské smlouvy (která původně platila jen do roku 1997) do konce roku 2003 s předpokladem, že dosáhne rentability do roku 2006, což Rada potvrdila v červenci 2003 (10). |
| --- | --- |

(27)

SPR byl předložen EU. Dne 25. března 2003 byl na základě intenzivního dialogu s Komisí dokončen. Komise po předchozím zhodnocení předložila návrh týkající se rozhodnutí Rady o prodloužení ochranné doby pro získání státní podpory polskému ocelářství v rámci Evropské smlouvy (která původně platila jen do roku 1997) do konce roku 2003 s předpokladem, že dosáhne rentability do roku 2006, což Rada potvrdila v červenci 2003 (10).

| (28) | V souvislosti s tím dovolila EU Polsku, při odchýlení od svých pravidel, přiznat ocelářskému průmyslu podporu na restrukturalizaci (11). Hlavní rozhodnutí SPR obsažené v protokolu ke Smlouvě o přistoupení k EU, Protokol čís. 8 o restrukturalizaci polského hutnictví železa a oceli. V Protokolu čís. 8 bylo akceptováno přiznání státní podpory osmi určeným podnikům (mezi které nepatřila HCz) v maximální výši 3 387 miliard PLN. Na druhé straně bylo v tomto protokolu zdůrazněno, že se nedovoluje přiznávat žádnou dodatečnou státní podporu na restrukturalizaci polského ocelářského průmyslu. |
| --- | --- |

(28)

V souvislosti s tím dovolila EU Polsku, při odchýlení od svých pravidel, přiznat ocelářskému průmyslu podporu na restrukturalizaci (11). Hlavní rozhodnutí SPR obsažené v protokolu ke Smlouvě o přistoupení k EU, Protokol čís. 8 o restrukturalizaci polského hutnictví železa a oceli. V Protokolu čís. 8 bylo akceptováno přiznání státní podpory osmi určeným podnikům (mezi které nepatřila HCz) v maximální výši 3 387 miliard PLN. Na druhé straně bylo v tomto protokolu zdůrazněno, že se nedovoluje přiznávat žádnou dodatečnou státní podporu na restrukturalizaci polského ocelářského průmyslu.

b)   Zákon ze 30.října 2002

| (29) | Dne 30. října 2002, hned po podání návrhu HCz na vyhlášení úpadku, byl přijat zákon o státní podpoře podnikatelům se zvláštním významem pro pracovní trh (změněn v listopadu 2003 (12), dále nazývaný jen jako „zákon ze dne 30.10.2002“) (13). Zákon umožňuje podnikům provádět restrukturalizaci s tím, aby se vyhnuli likvidaci. Z tohoto důvodu zákon zavedl nový přístup k restrukturalizaci, předpokládá restrukturalizaci (tzn. částečné umoření) zadlužení vůči státu. Předtím bylo možné splátkový harmonogram takového dluhu pouze změnit nebo přesunout. |
| --- | --- |

(29)

Dne 30. října 2002, hned po podání návrhu HCz na vyhlášení úpadku, byl přijat zákon o státní podpoře podnikatelům se zvláštním významem pro pracovní trh (změněn v listopadu 2003 (12), dále nazývaný jen jako „zákon ze dne 30.10.2002“) (13). Zákon umožňuje podnikům provádět restrukturalizaci s tím, aby se vyhnuli likvidaci. Z tohoto důvodu zákon zavedl nový přístup k restrukturalizaci, předpokládá restrukturalizaci (tzn. částečné umoření) zadlužení vůči státu. Předtím bylo možné splátkový harmonogram takového dluhu pouze změnit nebo přesunout.

| (30) | Podle čl. 7 odst. 1 zákona ze dne 30.10.2002 podnik podstupující restrukturalizaci získává právo na ochranu před bankrotem ode dne zahájení restrukturalizačního řízení do dne jeho ukončení nebo umoření. Restrukturalizace musí být ukončena ve lhůtě 24 měsíců ode dne vydání rozhodnutí o restrukturalizaci (čl. 19 odst. 2 zákona ze dne 30.10.2002). |
| --- | --- |

(30)

Podle čl. 7 odst. 1 zákona ze dne 30.10.2002 podnik podstupující restrukturalizaci získává právo na ochranu před bankrotem ode dne zahájení restrukturalizačního řízení do dne jeho ukončení nebo umoření. Restrukturalizace musí být ukončena ve lhůtě 24 měsíců ode dne vydání rozhodnutí o restrukturalizaci (čl. 19 odst. 2 zákona ze dne 30.10.2002).

| (31) | Zákon ze dne 30.10.2002 stanoví finanční restrukturalizaci občansko právních závazků vzniklých před červencem 2002 a veřejnoprávních závazků vzniklých před červnem 2002 (článek 3 zákona ze dne 30.10.2002, přičemž to druhé období bylo o rok prodlouženo). Na rozdíl od soukromé finanční restrukturalizace civilně právních závazků, podložené restrukturalizační dohodou, s níž musí souhlasit nejméně 50 % věřitelů (podle článku 4 zákona ze dne 30.10.2002), veřejnoprávní závazky je možné částečně umořit na základě rozhodnutí předsedy Agencji Rozwoju Przemysłu S.A., (dále jen „ARP“), orgánu odpovídajícího za dohled nad restrukturalizací podniků podle zákona ze dne 30.10.2002 (podle ustanovení článku 5). |
| --- | --- |

(31)

Zákon ze dne 30.10.2002 stanoví finanční restrukturalizaci občansko právních závazků vzniklých před červencem 2002 a veřejnoprávních závazků vzniklých před červnem 2002 (článek 3 zákona ze dne 30.10.2002, přičemž to druhé období bylo o rok prodlouženo). Na rozdíl od soukromé finanční restrukturalizace civilně právních závazků, podložené restrukturalizační dohodou, s níž musí souhlasit nejméně 50 % věřitelů (podle článku 4 zákona ze dne 30.10.2002), veřejnoprávní závazky je možné částečně umořit na základě rozhodnutí předsedy Agencji Rozwoju Przemysłu S.A., (dále jen „ARP“), orgánu odpovídajícího za dohled nad restrukturalizací podniků podle zákona ze dne 30.10.2002 (podle ustanovení článku 5).

| (32) | Kromě toho, při novelizaci zákona ze dne 30.10.2002, která nabyla právní moci dnem 14. listopadu 2003, byla zavedena v článku 5a tohoto zákona možnost získat určitou peněžní částku z titulu veřejnoprávních nároků na základě restrukturalizace podle zvláštních pravidel, v rámci kterých příjemce převádí vlastnictví části majetku, který není zahrnutý do záruk, na společnost náležející ARP (s názvem Operator) ve výši rovnající se nejméně hodnotě 25 % celkového dluhu. Tento majetek se následně prodá, aby mohli být vyplaceni veřejnoprávní věřitelé (čl. 32 písm. d) zákona ze dne 30. 10.2002). Veřejnoprávní věřitelé však musí vyslovit souhlas s restrukturalizací podle zvláštních podmínek (čl. 32, písm. h) zákona ze dne 30.10.2002. |
| --- | --- |

(32)

Kromě toho, při novelizaci zákona ze dne 30.10.2002, která nabyla právní moci dnem 14. listopadu 2003, byla zavedena v článku 5a tohoto zákona možnost získat určitou peněžní částku z titulu veřejnoprávních nároků na základě restrukturalizace podle zvláštních pravidel, v rámci kterých příjemce převádí vlastnictví části majetku, který není zahrnutý do záruk, na společnost náležející ARP (s názvem Operator) ve výši rovnající se nejméně hodnotě 25 % celkového dluhu. Tento majetek se následně prodá, aby mohli být vyplaceni veřejnoprávní věřitelé (čl. 32 písm. d) zákona ze dne 30. 10.2002). Veřejnoprávní věřitelé však musí vyslovit souhlas s restrukturalizací podle zvláštních podmínek (čl. 32, písm. h) zákona ze dne 30.10.2002.

| (33) | Kapitola 5a a restrukturalizace podle zvláštních podmínek také rozšiřují časový a materiálový rozsah nároků podléhajících restrukturalizaci. Nároky spadají do restrukturalizace po dobu následujícího roku (do 30. června 2003), a podle článku 32 písm. a) odst.1, může do tohoto rozsahu náležet více druhů veřejnoprávních pohledávek podle zákona ze dne 30.10.2002 (14). |
| --- | --- |

(33)

Kapitola 5a a restrukturalizace podle zvláštních podmínek také rozšiřují časový a materiálový rozsah nároků podléhajících restrukturalizaci. Nároky spadají do restrukturalizace po dobu následujícího roku (do 30. června 2003), a podle článku 32 písm. a) odst.1, může do tohoto rozsahu náležet více druhů veřejnoprávních pohledávek podle zákona ze dne 30.10.2002 (14).

c)   Proces restrukturalizace Hutě Częstochowa

| (34) | Dne 21. ledna 2003 podala HCz společně s ARP návrh na své zahrnutí do restrukturalizace v rámci zákona přijatého dne 30.10.2002. Dne 21. února 2003 ředitel ARP návrh schválil a doporučil zahájit restrukturalizační řízení podle ustanovení čl. 10 odst. 1 zákona z 30.10.2002 a na tomto základě byla HCz zahrnuta do ochrany před bankrotem. |
| --- | --- |

(34)

Dne 21. ledna 2003 podala HCz společně s ARP návrh na své zahrnutí do restrukturalizace v rámci zákona přijatého dne 30.10.2002. Dne 21. února 2003 ředitel ARP návrh schválil a doporučil zahájit restrukturalizační řízení podle ustanovení čl. 10 odst. 1 zákona z 30.10.2002 a na tomto základě byla HCz zahrnuta do ochrany před bankrotem.

| (35) | Dne 18. dubna 2003 předložila firma HCz plán restrukturalizace ARP. Hlavním záměrem plánu bylo rozdělení aktiv HCz na výrobní fondy a ostatní aktiva a dále prodej výrobních prostředků v rámci předání koncernu do rukou soukromého investora s tím, že bude v činnosti pokračovat. Dne 2. července 2003 ARP potvrdila restrukturalizační plán. Potom byl plán předán na Úřad pro ochranu hospodářské soutěže a spotřebitelů (dále jen „UOKiK“), který dne 25. července 2003 plán akceptoval s podmínkou, že nebude poskytnuta podpora z veřejných prostředků (15). |
| --- | --- |

(35)

Dne 18. dubna 2003 předložila firma HCz plán restrukturalizace ARP. Hlavním záměrem plánu bylo rozdělení aktiv HCz na výrobní fondy a ostatní aktiva a dále prodej výrobních prostředků v rámci předání koncernu do rukou soukromého investora s tím, že bude v činnosti pokračovat. Dne 2. července 2003 ARP potvrdila restrukturalizační plán. Potom byl plán předán na Úřad pro ochranu hospodářské soutěže a spotřebitelů (dále jen „UOKiK“), který dne 25. července 2003 plán akceptoval s podmínkou, že nebude poskytnuta podpora z veřejných prostředků (15).

| (36) | Dne 7. srpna 2003 předseda ARP podle ustanovení čl. 10 odst. 4 zákona ze dne 30.10.2002 přijal rozhodnutí o restrukturalizaci. V říjnu 2003 byl restrukturalizační plán změněn s přihlédnutím k požadavkům určeným ze strany UOKiK. Dne 1. prosince 2003 byl plán ARP přijat, čímž se změnilo původní rozhodnutí o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(36)

Dne 7. srpna 2003 předseda ARP podle ustanovení čl. 10 odst. 4 zákona ze dne 30.10.2002 přijal rozhodnutí o restrukturalizaci. V říjnu 2003 byl restrukturalizační plán změněn s přihlédnutím k požadavkům určeným ze strany UOKiK. Dne 1. prosince 2003 byl plán ARP přijat, čímž se změnilo původní rozhodnutí o restrukturalizaci.

| (37) | Dne 30. dubna 2004 vydal ředitel ARP další rozhodnutí měnící rozhodnutí o restrukturalizaci. Vycházel přitom z aktualizovaného podnikatelského plánu ze dne 26. dubna 2004. Změna plánu byla nutná vzhledem ke změně zákona z 30.10.2002 a předpokládala podrobnější popis rozdělení aktiv (16). |
| --- | --- |

(37)

Dne 30. dubna 2004 vydal ředitel ARP další rozhodnutí měnící rozhodnutí o restrukturalizaci. Vycházel přitom z aktualizovaného podnikatelského plánu ze dne 26. dubna 2004. Změna plánu byla nutná vzhledem ke změně zákona z 30.10.2002 a předpokládala podrobnější popis rozdělení aktiv (16).

d)   Věřitelé Hutě Częstochowa

| (38) | V plánu restrukturalizace v závislosti na právním charakteru pohledávek bylo určeno několik skupin věřitelů: |
| --- | --- |

(38)

V plánu restrukturalizace v závislosti na právním charakteru pohledávek bylo určeno několik skupin věřitelů:

| (39) | Do první skupiny patří veřejnoprávní pohledávky (částky napočítané ke dni 30. června roku 2003):
  příspěvky na sociální pojištění (ve prospěch správce sociálního pojištění Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dále jen „ZUS“)) ve výši okolo [...] mil. PLN ([...] mil. podléhajících restrukturalizaci a [...] mil., které do restrukturalizace nepatří);






  — | daň z nemovitostí (ve prospěch Městského úřadu Częstochowa) ve výši [...] miliónů PLN; |
| --- | --- | --- |

(39)

Do první skupiny patří veřejnoprávní pohledávky (částky napočítané ke dni 30. června roku 2003):

příspěvky na sociální pojištění (ve prospěch správce sociálního pojištění Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dále jen „ZUS“)) ve výši okolo [...] mil. PLN ([...] mil. podléhajících restrukturalizaci a [...] mil., které do restrukturalizace nepatří);

—

daň z nemovitostí (ve prospěch Městského úřadu Częstochowa) ve výši [...] miliónů PLN;

| — | poplatek za poškození životního prostředí (ve prospěch Slezského vojvodství (jednotka územního rozdělení)) ve výši [...] miliónů PLN; |
| --- | --- |

—

poplatek za poškození životního prostředí (ve prospěch Slezského vojvodství (jednotka územního rozdělení)) ve výši [...] miliónů PLN;

| — | půjčka od Fondu zaručených zaměstnaneckých dávek (dále jen „FGŚP“) ve výši [...] miliónů PLN; |
| --- | --- |

—

půjčka od Fondu zaručených zaměstnaneckých dávek (dále jen „FGŚP“) ve výši [...] miliónů PLN;

| — | platby do Státního fondu pro rehabilitaci osob s omezenou pracovní schopností (dále jen „PFRON“) ve výši [...] miliónů PLN; |
| --- | --- |

—

platby do Státního fondu pro rehabilitaci osob s omezenou pracovní schopností (dále jen „PFRON“) ve výši [...] miliónů PLN;

| — | pohledávky vůči Městskému úřadu Częstochowa ve výši [...] mil. PLN; a |
| --- | --- |

—

pohledávky vůči Městskému úřadu Częstochowa ve výši [...] mil. PLN; a

| — | DPH (VAT) a jiné daně (finančnímu úřadu (dále nazývaný jako „Finanční úřad“)) ve výši [...] miliónů PLN. |
| --- | --- |

—

DPH (VAT) a jiné daně (finančnímu úřadu (dále nazývaný jako „Finanční úřad“)) ve výši [...] miliónů PLN.

Tak tedy „veřejnoprávní věřitelé veřejných pohledávek“ jmenovitě ZUS, FGŚP a PFRON, kteří jsou podřízeni Ministerstvu hospodářství a práce, obec Częstochowa, dále Finanční úřad a Městský úřad a Slezské vojvodství. Kromě toho mají menší pohledávky také různé jiné obce, jako například obec Poraj.

| (40) | Do druhé skupiny náleží občanskoprávní pohledávky (částky napočtené k 30. září 2003) v rámci kterých je možné následně vydělit pohledávky vůči veřejnoprávním a soukromoprávním věřitelům. Do první podskupiny (dále nazývané jako „veřejnoprávní věřitelé občanskoprávních pohledávek“) patří :






  — | PSE ([...] mil. PLN); |
| --- | --- | --- |

(40)

Do druhé skupiny náleží občanskoprávní pohledávky (částky napočtené k 30. září 2003) v rámci kterých je možné následně vydělit pohledávky vůči veřejnoprávním a soukromoprávním věřitelům. Do první podskupiny (dále nazývané jako „veřejnoprávní věřitelé občanskoprávních pohledávek“) patří :

—

PSE ([...] mil. PLN);

| — | podnik Zakład Energetyczny Częstochowa S.A. (dále nazývaný „Energetický závod“, [...] mil. PLN); |
| --- | --- |

—

podnik Zakład Energetyczny Częstochowa S.A. (dále nazývaný „Energetický závod“, [...] mil. PLN);

| — | ARP ([...] mil. PLN); |
| --- | --- |

—

ARP ([...] mil. PLN);

| — | podnik PKP Dyrekcja Generalna S.A. (dále jen „PKP“, [...] mil. PLN); |
| --- | --- |

—

podnik PKP Dyrekcja Generalna S.A. (dále jen „PKP“, [...] mil. PLN);

| — | podnik Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A. (dále jen „PGNiG“, [...] mil. PLN); |
| --- | --- |

—

podnik Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A. (dále jen „PGNiG“, [...] mil. PLN);

| — | podnik Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A. (dále jen „CZW Węglozbyt“,[...] mil. PLN); a |
| --- | --- |

—

podnik Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A. (dále jen „CZW Węglozbyt“,[...] mil. PLN); a

| — | podnik Kompania Węglowa Sp. z o. o. ([...] mil. PLN). |
| --- | --- |

—

podnik Kompania Węglowa Sp. z o. o. ([...] mil. PLN).

| (41) | Do druhé podskupiny a zároveň třetí skupiny, patří následující soukromoprávní věřitelé (částky jsou spočítané ke dni 30. září roku 2003):






  — | Kredyt Bank S.A. ([...] mil. PLN); |
| --- | --- | --- |

(41)

Do druhé podskupiny a zároveň třetí skupiny, patří následující soukromoprávní věřitelé (částky jsou spočítané ke dni 30. září roku 2003):

—

Kredyt Bank S.A. ([...] mil. PLN);

| — | ING Bank Śląski S.A., (dále jen jako „ING BSK“, [...] mil. PLN); |
| --- | --- |

—

ING Bank Śląski S.A., (dále jen jako „ING BSK“, [...] mil. PLN);

| — | BPK Logo ([...] mil. PLN); |
| --- | --- |

—

BPK Logo ([...] mil. PLN);

| — | Bank Przemysłowo Handlowy S.A., (dále jen jako „BPH“, [...] mil. PLN); |
| --- | --- |

—

Bank Przemysłowo Handlowy S.A., (dále jen jako „BPH“, [...] mil. PLN);

| — | Citybank Handlowy S.A., ([...] miliónů PLN); a |
| --- | --- |

—

Citybank Handlowy S.A., ([...] miliónů PLN); a

| — | Bank Millenium S.A., ([...] miliónů PLN). |
| --- | --- |

—

Bank Millenium S.A., ([...] miliónů PLN).

e)   Zjištění týkající se finanční restrukturalizace

| (42) | Restrukturalizační plán předpokládá finanční restrukturalizaci výše uvedených pohledávek, při čemž budou aktiva rozdělena mezi tři společnosti.






  (1) | Firma Majątek Hutniczy Sp. z o.o. (dále nazývaná jako „MH“) obdrží ocelářská aktiva. Výměnou za sokromoprávní pohledávky budou emitovány akcie podniku, které následně věřitelé prodají strategickému investorovi (případně společně s prodejem HSCz prostřednictvím TFS). |
| --- | --- | --- |

(42)

Restrukturalizační plán předpokládá finanční restrukturalizaci výše uvedených pohledávek, při čemž budou aktiva rozdělena mezi tři společnosti.

(1)

Firma Majątek Hutniczy Sp. z o.o. (dále nazývaná jako „MH“) obdrží ocelářská aktiva. Výměnou za sokromoprávní pohledávky budou emitovány akcie podniku, které následně věřitelé prodají strategickému investorovi (případně společně s prodejem HSCz prostřednictvím TFS).

| (2) | Firma Operator Sp. z o.o. (dále jen jako „Operator“) z titulu splátky veřejnoprávních závazků podléhajících restrukturalizaci obdrží některá aktiva, která se netýkají výroby (tzv. neocelářská aktiva). |
| --- | --- |

(2)

Firma Operator Sp. z o.o. (dále jen jako „Operator“) z titulu splátky veřejnoprávních závazků podléhajících restrukturalizaci obdrží některá aktiva, která se netýkají výroby (tzv. neocelářská aktiva).

| (3) | Firma Regionalny Fundusz Gospodarczy (dále jen „RFG“) bude nástupcem HCz pod novým názvem. Jako splátku ostatního zadlužení (hlavně pohledávek nepodléhajících restrukturalizaci) prodá strategickému investorovi většinu filiálek včetně výroby trubek a koksovny. |
| --- | --- |

(3)

Firma Regionalny Fundusz Gospodarczy (dále jen „RFG“) bude nástupcem HCz pod novým názvem. Jako splátku ostatního zadlužení (hlavně pohledávek nepodléhajících restrukturalizaci) prodá strategickému investorovi většinu filiálek včetně výroby trubek a koksovny.

(1)   Firma MH – a vyrovnání soukromoprávních pohledávek

| (43) | Restrukturalizační plán předpokládá, že věřitelé – držitelé soukromoprávních pohledávek se mohou náhradou za pohledávky stát majiteli aktiv spojených s výrobou oceli. Toto má proběhnout formou konverze pohledávek na podíly v nově vzniklé filiálce MH. MH by byla vlastníkem všech zařízení pro výrobu oceli, mezi které patří úplné vybavení ocelárny, válcovny tlustých plechů a administrativní budova. |
| --- | --- |

(43)

Restrukturalizační plán předpokládá, že věřitelé – držitelé soukromoprávních pohledávek se mohou náhradou za pohledávky stát majiteli aktiv spojených s výrobou oceli. Toto má proběhnout formou konverze pohledávek na podíly v nově vzniklé filiálce MH. MH by byla vlastníkem všech zařízení pro výrobu oceli, mezi které patří úplné vybavení ocelárny, válcovny tlustých plechů a administrativní budova.

| (44) | Hodnota aktiv byla určena podle polských právních předpisů týkajících se státních podniků, které vyžadují provést ohodnocení aktiv před jejich prodejem. V souvislosti s tím provedla v srpnu 2003 firma ATEST ohodnocení velké pece (slévarny) (17), čímž byla získána částka ve výši [...] mil. PLN. Kromě toho firma PROFCEN v Częstochové ohodnotila válcovnu částkou [...] mil. PLN. Protože se však vzalo v úvahu, že věřitelé soukromoprávních pohledávek zpochybnili tato ohodnocení vzhledem k použitým metodám a tvrdili, že jsou příliš optimistická, firma ATEST tedy v prosinci 2003 vyhotovila další ocenění s použitím diskontovaného toku peněžních prostředků spojené válcovny a slévárny, výsledkem byla získaná částka ve výši [...] mil. PLN. Kromě toho bylo provedeno hodnocení švýcarskou metodou (2/3 diskontovaných peněžních toků, 1/3 ohodnocení aktiv) s výsledkem [...] mil. PLN. Tuto hodnotu více-méně potvrdila nabídka LNM z prosince 2003, v níž byla tato aktiva oceněna na [...] miliónů PLN a koncem roku 2003 byla upravena na [...] mil. PLN (avšak v březnu 2005 se tato částka téměř zdvojnásobila na částku [...(mezi 600 a 650)] mil. PLN, vzhledem ke značnému vzrůstu cen oceli). |
| --- | --- |

(44)

Hodnota aktiv byla určena podle polských právních předpisů týkajících se státních podniků, které vyžadují provést ohodnocení aktiv před jejich prodejem. V souvislosti s tím provedla v srpnu 2003 firma ATEST ohodnocení velké pece (slévarny) (17), čímž byla získána částka ve výši [...] mil. PLN. Kromě toho firma PROFCEN v Częstochové ohodnotila válcovnu částkou [...] mil. PLN. Protože se však vzalo v úvahu, že věřitelé soukromoprávních pohledávek zpochybnili tato ohodnocení vzhledem k použitým metodám a tvrdili, že jsou příliš optimistická, firma ATEST tedy v prosinci 2003 vyhotovila další ocenění s použitím diskontovaného toku peněžních prostředků spojené válcovny a slévárny, výsledkem byla získaná částka ve výši [...] mil. PLN. Kromě toho bylo provedeno hodnocení švýcarskou metodou (2/3 diskontovaných peněžních toků, 1/3 ohodnocení aktiv) s výsledkem [...] mil. PLN. Tuto hodnotu více-méně potvrdila nabídka LNM z prosince 2003, v níž byla tato aktiva oceněna na [...] miliónů PLN a koncem roku 2003 byla upravena na [...] mil. PLN (avšak v březnu 2005 se tato částka téměř zdvojnásobila na částku [...(mezi 600 a 650)] mil. PLN, vzhledem ke značnému vzrůstu cen oceli).

| (45) | Dne 13. října 2003 věřitelé soukromoprávních pohledávek podepsali dohodu o restrukturalizaci zadlužení z doby před červnem roku 2002 (dále nazývanou jako „restrukturalizační dohoda“), která nabyla platnosti dnem 9. prosince 2003. Na základě účetní hodnoty aktiv podniku MH, tj. 320 mil. PLN, bylo v dohodě určeno za prvé, že soukromoprávní pohledávky těchto věřitelů existující ke dni 30. června 2002 budou vyrovnány částečnou konverzí na 80,44 % podílů v podniku MH. 72,47 % tohoto balíku podílů bylo splaceno proporcionálně k existujícím nárokům věřitelů soukromoprávních pohledávek a 7,97 % bylo přiřazeno ke stávajícímu zajištění věřitelů. Výsledkem bylo umoření přibližně 60 % dluhu v roce 2003 a přibližně 30 % dluhu v roce 2005. |
| --- | --- |

(45)

Dne 13. října 2003 věřitelé soukromoprávních pohledávek podepsali dohodu o restrukturalizaci zadlužení z doby před červnem roku 2002 (dále nazývanou jako „restrukturalizační dohoda“), která nabyla platnosti dnem 9. prosince 2003. Na základě účetní hodnoty aktiv podniku MH, tj. 320 mil. PLN, bylo v dohodě určeno za prvé, že soukromoprávní pohledávky těchto věřitelů existující ke dni 30. června 2002 budou vyrovnány částečnou konverzí na 80,44 % podílů v podniku MH. 72,47 % tohoto balíku podílů bylo splaceno proporcionálně k existujícím nárokům věřitelů soukromoprávních pohledávek a 7,97 % bylo přiřazeno ke stávajícímu zajištění věřitelů. Výsledkem bylo umoření přibližně 60 % dluhu v roce 2003 a přibližně 30 % dluhu v roce 2005.

| (46) | Za druhé, v dohodě o restrukturalizaci bylo určeno, že zbývajících 19,56 % podílů v MH využije RFG k plné splátce – na jedné straně úroků za existující závazky před červnem 2002 do doby nabytí platnosti dohody, tj. do 9. prosince 2003 (po tomto období ji nahrazuje dohoda o restrukturalizaci) a na druhé straně – závazků, které vznikly po červnu 2002 a odpovídajících úroků. |
| --- | --- |

(46)

Za druhé, v dohodě o restrukturalizaci bylo určeno, že zbývajících 19,56 % podílů v MH využije RFG k plné splátce – na jedné straně úroků za existující závazky před červnem 2002 do doby nabytí platnosti dohody, tj. do 9. prosince 2003 (po tomto období ji nahrazuje dohoda o restrukturalizaci) a na druhé straně – závazků, které vznikly po červnu 2002 a odpovídajících úroků.

| (47) | Restrukturalizační dohoda byla později několikrát modifikována kvůli změně definitivního termínu, kdy věřitelé v ní uvedení obdrží podíly MH a kvůli změnám harmonogramu nabídek od strategických investorů pro podnik MH. |
| --- | --- |

(47)

Restrukturalizační dohoda byla později několikrát modifikována kvůli změně definitivního termínu, kdy věřitelé v ní uvedení obdrží podíly MH a kvůli změnám harmonogramu nabídek od strategických investorů pro podnik MH.

| (48) | Restrukturalizační dohodu nejdříve uzavřeli věřitelé reprezentující 54 % velikosti vyžadovaného dluhu, tzn. veřejnoprávní věřitelé soukromoprávních pohledávek: PSE, Energetický závod, ARP, PKP, PGNiG a soukromoprávní věřitelé: BPH Banka a BPK Logo. Kreditní Banka, banka ING BSK, Citibank Handlowy a Banka Millenium a dále podnik CZW Węglozbyt a Kompania Węglowa zpočátku nesouhlasili. Avšak podle čl. 23 odst. 2 zákona ze dne 30.10.2002 dohoda zavazuje všechny věřitele se soukromoprávními pohledávkami. |
| --- | --- |

(48)

Restrukturalizační dohodu nejdříve uzavřeli věřitelé reprezentující 54 % velikosti vyžadovaného dluhu, tzn. veřejnoprávní věřitelé soukromoprávních pohledávek: PSE, Energetický závod, ARP, PKP, PGNiG a soukromoprávní věřitelé: BPH Banka a BPK Logo. Kreditní Banka, banka ING BSK, Citibank Handlowy a Banka Millenium a dále podnik CZW Węglozbyt a Kompania Węglowa zpočátku nesouhlasili. Avšak podle čl. 23 odst. 2 zákona ze dne 30.10.2002 dohoda zavazuje všechny věřitele se soukromoprávními pohledávkami.

| (49) | V březnu 2004 Banka Millenium, CZW Węglozbyt i Kompania Węglowa souhlasily s restrukturalizační dohodou. Kromě toho rovněž banka Kredyt Bank, ING BSK a Citibank Handlowy mezitím naznačily souhlas s ekonomickými podmínkami programu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(49)

V březnu 2004 Banka Millenium, CZW Węglozbyt i Kompania Węglowa souhlasily s restrukturalizační dohodou. Kromě toho rovněž banka Kredyt Bank, ING BSK a Citibank Handlowy mezitím naznačily souhlas s ekonomickými podmínkami programu restrukturalizace.

| (50) | Komise rozumí tomu, že firma MH bude prodána společně s ostatními zástavami aktiv podniku, protože prostředky z prodeje budou použity na splacení dalších soukromoprávních a veřejnoprávních pohledávek, nezahrnutých do restrukturalizace a v důsledku toho dojde k uvolnění zástav. |
| --- | --- |

(50)

Komise rozumí tomu, že firma MH bude prodána společně s ostatními zástavami aktiv podniku, protože prostředky z prodeje budou použity na splacení dalších soukromoprávních a veřejnoprávních pohledávek, nezahrnutých do restrukturalizace a v důsledku toho dojde k uvolnění zástav.

(2)   Operator – a splacení veřejnoprávních pohledávek podléhajících restrukturalizaci

| (51) | Restrukturalizační plán schválený rozhodnutím o restrukturalizaci stanoví, že Operator nese odpovědnost za všechny veřejnoprávní pohledávky podléhající restrukturalizaci existující před datem 30. června 2003. |
| --- | --- |

(51)

Restrukturalizační plán schválený rozhodnutím o restrukturalizaci stanoví, že Operator nese odpovědnost za všechny veřejnoprávní pohledávky podléhající restrukturalizaci existující před datem 30. června 2003.

| (52) | Výměnou, HCz podle ustanovení čl. 32 písm. d) zákona ze dne 30.10.2002 převede na Operatora vlastnictví části majetku – osvobozeného od záruk – v hodnotě nejméně 25 % pohledávek převedených na Operatora. Tato aktiva byla určena restrukturalizačním plánem a patří k nim pozemek, jehož součástmi budou území průmyslového parku, elektroenergetický závod Elsen a 10 mil. PLN v pohledávkách. Operator se pokusí z těchto aktiv získat co nejvíce peněžních prostředků. Ukončení prodeje většiny částí tohoto majetku se nepředpokládá dříve než v prosinci roku 2005. |
| --- | --- |

(52)

Výměnou, HCz podle ustanovení čl. 32 písm. d) zákona ze dne 30.10.2002 převede na Operatora vlastnictví části majetku – osvobozeného od záruk – v hodnotě nejméně 25 % pohledávek převedených na Operatora. Tato aktiva byla určena restrukturalizačním plánem a patří k nim pozemek, jehož součástmi budou území průmyslového parku, elektroenergetický závod Elsen a 10 mil. PLN v pohledávkách. Operator se pokusí z těchto aktiv získat co nejvíce peněžních prostředků. Ukončení prodeje většiny částí tohoto majetku se nepředpokládá dříve než v prosinci roku 2005.

| (53) | Hodnotu pozemku, který obdrží Operator, ocenil nezávislý auditor částkou 120,6 mil. PLN. Společně s podíly firmy Elsen, které byly ohodnoceny na okolo 25,4 mil. PLN a pohledávkami ve výši 10 mil. PLN by měl majetek Operatora činit 156 mil. PLN (18). Toto ohodnocení jménem ARP provedl BRE Corporate Finance, úsek investičního bankovnictví Commerzbank v Polsku (19). |
| --- | --- |

(53)

Hodnotu pozemku, který obdrží Operator, ocenil nezávislý auditor částkou 120,6 mil. PLN. Společně s podíly firmy Elsen, které byly ohodnoceny na okolo 25,4 mil. PLN a pohledávkami ve výši 10 mil. PLN by měl majetek Operatora činit 156 mil. PLN (18). Toto ohodnocení jménem ARP provedl BRE Corporate Finance, úsek investičního bankovnictví Commerzbank v Polsku (19).

| (54) | Převedení pohledávek ve prospěch Operatora automaticky způsobí uvolnění záruk váznoucích na těchto závazcích. Avšak z důvodu existence pohledávek nezahrnutých do restrukturalizace zůstanou některým veřejným věřitelům stále garance, které nebudou zrušeny do okamžiku, než HCz/RFG bude schopen splatit svoje závazky po prodeji MH. |
| --- | --- |

(54)

Převedení pohledávek ve prospěch Operatora automaticky způsobí uvolnění záruk váznoucích na těchto závazcích. Avšak z důvodu existence pohledávek nezahrnutých do restrukturalizace zůstanou některým veřejným věřitelům stále garance, které nebudou zrušeny do okamžiku, než HCz/RFG bude schopen splatit svoje závazky po prodeji MH.

| (55) | Správce sociálního pojištění ZUS, obec – město Częstochowa, PFRON a Slezské vojvodství naznačily souhlas s restrukturalizací podle zvláštních pravidel. Naproti tomu polský stát informoval, že Finanční úřad v Częstochové, FGŚP a obec Poraj na začátku června 2005 odmítly uvedenou formu restrukturalizace, protože se domnívaly, že lepší výsledky přinese konkurz. Z tohoto důvodu se dluhy vůči nim považují za nepodléhající restrukturalizaci a HCz/RFG je bude muset zaplatit. Polské orgány ujistily o úplném splacení těchto pohledávek. |
| --- | --- |

(55)

Správce sociálního pojištění ZUS, obec – město Częstochowa, PFRON a Slezské vojvodství naznačily souhlas s restrukturalizací podle zvláštních pravidel. Naproti tomu polský stát informoval, že Finanční úřad v Częstochové, FGŚP a obec Poraj na začátku června 2005 odmítly uvedenou formu restrukturalizace, protože se domnívaly, že lepší výsledky přinese konkurz. Z tohoto důvodu se dluhy vůči nim považují za nepodléhající restrukturalizaci a HCz/RFG je bude muset zaplatit. Polské orgány ujistily o úplném splacení těchto pohledávek.

(3)   RFG – splacení soukromoprávních a veřejnoprávních pohledávek nepodléhajících restrukturalizaci

| (56) | HCz bude přejmenována na RFG. RFG se stane vlastníkem několika zbývajících částí majetku, a to především většiny podřízených společností HCz, jako jsou Rurexpol a Koksovna, z čehož většina bude prodána strategickému investorovi. Kromě toho, několik částí majetku, který měla pronajata společnost HSCz, bude převedeno na jinou pobočku HCz pod názvem Majątek Hutniczy Plus (dále jen „MH Plus“) se záměrem odprodeje strategickému investorovi ve prospěch RFG. |
| --- | --- |

(56)

HCz bude přejmenována na RFG. RFG se stane vlastníkem několika zbývajících částí majetku, a to především většiny podřízených společností HCz, jako jsou Rurexpol a Koksovna, z čehož většina bude prodána strategickému investorovi. Kromě toho, několik částí majetku, který měla pronajata společnost HSCz, bude převedeno na jinou pobočku HCz pod názvem Majątek Hutniczy Plus (dále jen „MH Plus“) se záměrem odprodeje strategickému investorovi ve prospěch RFG.

| (57) | Poprvé byl majetek RFG oceněn koncem roku 2003 konzultanty pracujícími pro firmu („PROFCEN“ Częstochowa). Toto ocenění bylo připojeno k pozdějším hodnocením závislých společností prováděných firmou ATEST. Hodnota MH a MH Plus byla následně zdokumentována podanými nabídkami strategických investorů. Dalším základem ocenění hodnoty bylo na počátku roku 2005, po obdržení nabídky nákupu podílů/akcií různých dceřiných společností (viz bod 62), svědčící o výrazném zvýšení na trhu oceli. Hodnota dceřiných společností je uvedena níže:
  Tabulka 1
  – Ocenění hodnoty dceřiných společností, které mají být prodány prostřednictvím RFG







  hodnoty v PLN |
| --- | --- |
| Dceřiná společnost | 2003 | 2005 |
| 19,6 % MH | [...] | [...] |
| MH Plus | [...] | [...] |
| Koksovna Częstochowa Sp. z o. o. | [...] | [...] |
| Ostatní dcery Huty Częstochowa (20) | [...] | [...] |
| Celkem | [...] | [...] |

(57)

Poprvé byl majetek RFG oceněn koncem roku 2003 konzultanty pracujícími pro firmu („PROFCEN“ Częstochowa). Toto ocenění bylo připojeno k pozdějším hodnocením závislých společností prováděných firmou ATEST. Hodnota MH a MH Plus byla následně zdokumentována podanými nabídkami strategických investorů. Dalším základem ocenění hodnoty bylo na počátku roku 2005, po obdržení nabídky nákupu podílů/akcií různých dceřiných společností (viz bod 62), svědčící o výrazném zvýšení na trhu oceli. Hodnota dceřiných společností je uvedena níže:

Tabulka 1

– Ocenění hodnoty dceřiných společností, které mají být prodány prostřednictvím RFG

hodnoty v PLN

Dceřiná společnost

2003

2005

19,6 % MH

[...]

[...]

MH Plus

[...]

[...]

Koksovna Częstochowa Sp. z o. o.

[...]

[...]

Ostatní dcery Huty Częstochowa (20)

[...]

[...]

Celkem

[...]

[...]

| (58) | RFG bude muset zaplatit všechny veřejnoprávní závazky nezahrnuté do restrukturalizace (okolo [...] mil. PLN) (21). Dodatečně je povinen splatit úroky z pohledávek restrukturalizovaných soukromoprávních, jejich přeměnou na podíly v MH za období od 1. července 2002 do dne 9. prosince 2003. ([...] mil. PLN) a všechny nové soukromoprávní pohledávky s úroky vykalkulovanými od června 2002 (jsou odhadovány na [...] mil. PLN) (22). RFG tedy za prodej poboček obdrží [...] mil. PLN, z čeho bude [...] mil. PLN určených na splacení nevyrovnaných dluhů, , [...] mil. na pokrytí nákladů restrukturalizace a okolo [...] mil. PLN zůstane k dispozici RFG. |
| --- | --- |

(58)

RFG bude muset zaplatit všechny veřejnoprávní závazky nezahrnuté do restrukturalizace (okolo [...] mil. PLN) (21). Dodatečně je povinen splatit úroky z pohledávek restrukturalizovaných soukromoprávních, jejich přeměnou na podíly v MH za období od 1. července 2002 do dne 9. prosince 2003. ([...] mil. PLN) a všechny nové soukromoprávní pohledávky s úroky vykalkulovanými od června 2002 (jsou odhadovány na [...] mil. PLN) (22). RFG tedy za prodej poboček obdrží [...] mil. PLN, z čeho bude [...] mil. PLN určených na splacení nevyrovnaných dluhů, , [...] mil. na pokrytí nákladů restrukturalizace a okolo [...] mil. PLN zůstane k dispozici RFG.

(4)   Prodej společností Huty Częstochowa strategickému investorovi

| (59) | HCz a TFS, společně s věřiteli HCz a pod dohledem Ministerstva financí chtějí strategickému investorovi prodat podíly MH, MH Plus, Koksovny, Rurexpolu a některých jiných poboček společně s podíly HSCz. Tento proces má dozorovat výkonný výbor, ve kterém zasedají zástupci HCz, TFS a 9 věřitelů HCz (BPH, Citibank Bank Handlowy, Bank Millennium, Kredyt Bank, ING BSK, PSE, PKP, PGNiG a ARP). |
| --- | --- |

(59)

HCz a TFS, společně s věřiteli HCz a pod dohledem Ministerstva financí chtějí strategickému investorovi prodat podíly MH, MH Plus, Koksovny, Rurexpolu a některých jiných poboček společně s podíly HSCz. Tento proces má dozorovat výkonný výbor, ve kterém zasedají zástupci HCz, TFS a 9 věřitelů HCz (BPH, Citibank Bank Handlowy, Bank Millennium, Kredyt Bank, ING BSK, PSE, PKP, PGNiG a ARP).

| (60) | Ve výsledku první veřejné soutěže byli TFS a HCz vybráni jako preferovaní zájemci, holding LNM N.V. (který se nyní uvádí pod názvem Mittal Steel, dále je však nazývaný „LNM“), a dále Průmyslový svaz Donbasu (dále nazývaný jen „Donbass“) a získali exkluzivitu k jednání. Předběžná smlouva byla parafována dne 31. března 2004 a následně byla prohlášena za neplatnou. Na podzim roku 2004 byla znovu zahájena veřejná soutěž za účasti preferovaných zájemců. |
| --- | --- |

(60)

Ve výsledku první veřejné soutěže byli TFS a HCz vybráni jako preferovaní zájemci, holding LNM N.V. (který se nyní uvádí pod názvem Mittal Steel, dále je však nazývaný „LNM“), a dále Průmyslový svaz Donbasu (dále nazývaný jen „Donbass“) a získali exkluzivitu k jednání. Předběžná smlouva byla parafována dne 31. března 2004 a následně byla prohlášena za neplatnou. Na podzim roku 2004 byla znovu zahájena veřejná soutěž za účasti preferovaných zájemců.

| (61) | V únoru 2005 byla na základě nabídnuté ceny přiznána exkluzivita firmě LNM. Cena v souvislosti se zvýšením na trhu koksu a oceli významně vzrostla. Dne 15. dubna 2005 byla smlouva s LNM parafována. Avšak, dne 16. května 2005 po neúspěchu jednání LNM s odborovými svazy byla zahájeny jednání s Donbassem. Podle polských orgánů je v současné době také Donbass připraven zaplatit cenu navrhovanou LNM, tak tedy dne 16. června 2005 byla parafována dohoda, která se stala východiskem pro definitivní sepsání smluv o prodeji podniků firmě Donbass. |
| --- | --- |

(61)

V únoru 2005 byla na základě nabídnuté ceny přiznána exkluzivita firmě LNM. Cena v souvislosti se zvýšením na trhu koksu a oceli významně vzrostla. Dne 15. dubna 2005 byla smlouva s LNM parafována. Avšak, dne 16. května 2005 po neúspěchu jednání LNM s odborovými svazy byla zahájeny jednání s Donbassem. Podle polských orgánů je v současné době také Donbass připraven zaplatit cenu navrhovanou LNM, tak tedy dne 16. června 2005 byla parafována dohoda, která se stala východiskem pro definitivní sepsání smluv o prodeji podniků firmě Donbass.

| (62) | V rámci balíku za MH ([... (mezi 600 a 650)] miliónů PLN), MH Plus (okolo [...] mil. PLN), Koksovnu (okolo [...] mil. PLN), Rurexpol a 8 dalších dceřinných společností HCz (dohromady kolem [...] mil. PLN) a HSCz (okolo [...] mil. PLN – tuto částku obdrží TFS) bude zaplacena cena ve výši asi [...] mil. PLN. Prodávající určili minimální ceny, ale vzhledem k nabídkové ceně za všechny předměty transakce byly tyto ceny proporcionálně navýšeny (protože v opačném případě hrozilo riziko, že jiní nabízející zájemci by mohli předložit lepší nabídky za jednotlivé části). |
| --- | --- |

(62)

V rámci balíku za MH ([... (mezi 600 a 650)] miliónů PLN), MH Plus (okolo [...] mil. PLN), Koksovnu (okolo [...] mil. PLN), Rurexpol a 8 dalších dceřinných společností HCz (dohromady kolem [...] mil. PLN) a HSCz (okolo [...] mil. PLN – tuto částku obdrží TFS) bude zaplacena cena ve výši asi [...] mil. PLN. Prodávající určili minimální ceny, ale vzhledem k nabídkové ceně za všechny předměty transakce byly tyto ceny proporcionálně navýšeny (protože v opačném případě hrozilo riziko, že jiní nabízející zájemci by mohli předložit lepší nabídky za jednotlivé části).

| (63) | V říjnu 2004 předložila TFS aktualizovaný Individuální podnikatelský plán (dále jen „IBP“) pro HSCz na léta 2004 – 2006 za předpokladu, že činnost a aktiva HSCz budou spojena v rámci jednoho podniku (skládajícího se z MH, MH Plus a HSCz). IBP předpokládá ve stávajícím podniku investice ve výši 252,6 miliónů PLN. Kromě toho se plánuje několik jiných prostředků v rámci restrukturalizace, jako je redukce nákladů a program ochrany životního prostředí. V rámci plánu IBP se na základě těchto prostředků předpokládá, že v letech 2004 – 2006 dojde k návratnosti investic převyšující 10 % a k návratnosti kapitálu v rozsahu vyšším než 5 %. |
| --- | --- |

(63)

V říjnu 2004 předložila TFS aktualizovaný Individuální podnikatelský plán (dále jen „IBP“) pro HSCz na léta 2004 – 2006 za předpokladu, že činnost a aktiva HSCz budou spojena v rámci jednoho podniku (skládajícího se z MH, MH Plus a HSCz). IBP předpokládá ve stávajícím podniku investice ve výši 252,6 miliónů PLN. Kromě toho se plánuje několik jiných prostředků v rámci restrukturalizace, jako je redukce nákladů a program ochrany životního prostředí. V rámci plánu IBP se na základě těchto prostředků předpokládá, že v letech 2004 – 2006 dojde k návratnosti investic převyšující 10 % a k návratnosti kapitálu v rozsahu vyšším než 5 %.

| (64) | V rámci výběrového řízení byl vznesen požadavek, aby investor realizoval Investiční program během 24 měsíců od převzetí kontroly nad HSCz, MH a MH Plus. A kromě toho, prodejní smlouva zavazuje investora, aby nezvyšoval výrobní kapacity hotových výrobků až do termínu 31. prosince 2006, což by se mělo především projevit v investici do nové výrobní linky válcovaných plechů za tepla. |
| --- | --- |

(64)

V rámci výběrového řízení byl vznesen požadavek, aby investor realizoval Investiční program během 24 měsíců od převzetí kontroly nad HSCz, MH a MH Plus. A kromě toho, prodejní smlouva zavazuje investora, aby nezvyšoval výrobní kapacity hotových výrobků až do termínu 31. prosince 2006, což by se mělo především projevit v investici do nové výrobní linky válcovaných plechů za tepla.

f)   Shrnutí pohledávek a jejich převedení

| (65) | Pro zhodnocení výsledků restrukturalizace provedla firma PriceWaterhouseCoopers v zastoupení Polska podrobnou ekonomickou analýzu (dále nazývanou jako „analýza PWC“), v níž byla porovnávána míra splatnosti pohledávek v případě realizace restrukturalizace a v případě provedení bankrotu. Zjištění týkající se restrukturalizace byla použita z dohody o restrukturalizaci z října 2003 a z rozhodnutí o restrukturalizaci ze srpna/prosince 2003. Fakta získaná pro případ realizace konkurzního řízení pochází z hypotetického použití zákona o konkurzu (23) a vycházejí z nejlepšího scénáře pro veřejnoprávní věřitele veřejných pohledávek. |
| --- | --- |

(65)

Pro zhodnocení výsledků restrukturalizace provedla firma PriceWaterhouseCoopers v zastoupení Polska podrobnou ekonomickou analýzu (dále nazývanou jako „analýza PWC“), v níž byla porovnávána míra splatnosti pohledávek v případě realizace restrukturalizace a v případě provedení bankrotu. Zjištění týkající se restrukturalizace byla použita z dohody o restrukturalizaci z října 2003 a z rozhodnutí o restrukturalizaci ze srpna/prosince 2003. Fakta získaná pro případ realizace konkurzního řízení pochází z hypotetického použití zákona o konkurzu (23) a vycházejí z nejlepšího scénáře pro veřejnoprávní věřitele veřejných pohledávek.

| (66) | V analýze se předpokládá, že konkurz a restrukturalizace proběhnou v prvním případě – dne 31. prosince 2003 (viz tabulku 2), a v druhém případě – dne 31. března 2005. (viz tabulku 3). Výše pohledávek a hodnota aktiv se vypočítává na základě aktuální hodnoty v dané chvíli (například hodnota MH v roce 2003 bude činit [...(mezi 325 a 375)] mil. PLN, a v r. 2005 – už [...(mezi 600 a 650)] mil. PLN). Důvodem, že se analýza opírá o dvě různá období je skutečnost, že věřitelé soukromoprávních pohledávek dříve vyjádřili souhlas s restrukturalizací podle tabulky 2, zatímco věřitelé veřejnoprávních pohledávek s ní nevyjádřili definitivní souhlas v roce 2003, ale teprve později s tím, že měli na zřeteli scénář z března 2005. Avšak v té době se čísla podstatně změnila, protože na jedné straně vzrostly pohledávky věřitelů v souvislosti s nárůstem dodatečných úroků, a na druhé straně – zvýšily se příjmy u obou scénářů tj. konkurzního řízení a restrukturalizace, v souvislosti s nárůstem hodnoty hodnocených aktiv.
  Tabulka 2
  Porovnání příjmů v prosinci roku 2003















  v milionech zł. |
| --- | --- |
| Analýza 2005 | Pohledávky k 31.12.2003 | Zisky zkonkurzu(Analýza PWC 2003) | Zisky v důsledku restrukturalizace | Zisky v důsledku restrukturalizace mínus zisky z konkurzu | Procentní podíl zisků v důsledku restrukturalizace na ziscích z konkurzu | Vyplacení věřitelů v případě konkurzu (V %) | Vyplacení věřitelů v případě restrukturalizace (v %) |
| Celkem | z podniku Majątek Hutniczy sp. z o.o. | z podniku RFG | z podniku Operator Sp. z o.o. ARP |
| Veřejné pohledávky | 875,7 | 405,1 | 531,0 | [...] | [...] | [...] | 125,9 | 131 | 46 | 61 |
| Veřejnoprávní věřitelé | 470,1 | 234,9 | 315,4 | [...] | [...] | [...] | 80,5 | 134 | 50 | 67 |
| Správa sociálního zabezpečení | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 136 | 53 | 72 |
| Obec Čenstochová | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 148 | 39 | 58 |
| Finanční úřad | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 67 | 100 | 67 |
| Garanční fond pro dávky v nezaměstnanosti | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 100 | 53 |
| Státní fondy na odškodnění zdravotně postižených | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 178 | 30 | 53 |
| Vojvodství Slezsko | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 210 | 25 | 53 |
| Obec Poraj a další obce | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 165 | 42 | 69 |
| Soukromoprávní věřitelé | 405,6 | 170,2 | 215,6 | [...] | [...] | — | 45,4 | 127 | 42 | 53 |
| Polské elektrárny a energetické závody (Podnik Polskie Sieci Elektroener | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 139 | 38 | 54 |
| Podnik Zakład Energetyczny Częstochowa S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 97 | 69 | 67 |
| Průmyslová rozvojová agentura (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 116 | 42 | 49 |
| Polské státní železnice (PKP S.A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 174 | 26 | 46 |
| Polské energetické a ropné závody (PGNiG S.A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 104 | 51 | 53 |
| Uhelné doly (Kompania Węglowa S.A) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 198 | 23 | 45 |
| Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 169 | 28 | 47 |
| Hlavní soukromoprávní věřitelé: | 520,5 | 312,3 | 265,91 | [...] | [...] | — | 46,4 | 85 | 60 | 51 |
| Kredyt Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 80 | 70 | 56 |
| .ING Bank Śląski S.A | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 91 | 63 | 57 |
| Bank BPH S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 62 | 81 | 50 |
| Citibank Handlowy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 99 | 46 | 46 |
| Millenium Big Bank Gdanski S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 65 | 78 | 50 |
| inni | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 111 | 41 | 45 |
| CELKEM | | 717,41 | 796,91 | [...] | [...] | | | | | |

(66)

V analýze se předpokládá, že konkurz a restrukturalizace proběhnou v prvním případě – dne 31. prosince 2003 (viz tabulku 2), a v druhém případě – dne 31. března 2005. (viz tabulku 3). Výše pohledávek a hodnota aktiv se vypočítává na základě aktuální hodnoty v dané chvíli (například hodnota MH v roce 2003 bude činit [...(mezi 325 a 375)] mil. PLN, a v r. 2005 – už [...(mezi 600 a 650)] mil. PLN). Důvodem, že se analýza opírá o dvě různá období je skutečnost, že věřitelé soukromoprávních pohledávek dříve vyjádřili souhlas s restrukturalizací podle tabulky 2, zatímco věřitelé veřejnoprávních pohledávek s ní nevyjádřili definitivní souhlas v roce 2003, ale teprve později s tím, že měli na zřeteli scénář z března 2005. Avšak v té době se čísla podstatně změnila, protože na jedné straně vzrostly pohledávky věřitelů v souvislosti s nárůstem dodatečných úroků, a na druhé straně – zvýšily se příjmy u obou scénářů tj. konkurzního řízení a restrukturalizace, v souvislosti s nárůstem hodnoty hodnocených aktiv.

Tabulka 2

Porovnání příjmů v prosinci roku 2003

v milionech zł.

Analýza 2005

Pohledávky k 31.12.2003

Zisky zkonkurzu(Analýza PWC 2003)

Zisky v důsledku restrukturalizace

Zisky v důsledku restrukturalizace mínus zisky z konkurzu

Procentní podíl zisků v důsledku restrukturalizace na ziscích z konkurzu

Vyplacení věřitelů v případě konkurzu (V %)

Vyplacení věřitelů v případě restrukturalizace (v %)

Celkem

z podniku Majątek Hutniczy sp. z o.o.

z podniku RFG

z podniku Operator Sp. z o.o. ARP

Veřejné pohledávky

875,7

405,1

531,0

[...]

[...]

[...]

125,9

131

46

61

Veřejnoprávní věřitelé

470,1

234,9

315,4

[...]

[...]

[...]

80,5

134

50

67

Správa sociálního zabezpečení

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

136

53

72

Obec Čenstochová

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

148

39

58

Finanční úřad

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

67

100

67

Garanční fond pro dávky v nezaměstnanosti

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

100

53

Státní fondy na odškodnění zdravotně postižených

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

178

30

53

Vojvodství Slezsko

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

210

25

53

Obec Poraj a další obce

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

165

42

69

Soukromoprávní věřitelé

405,6

170,2

215,6

[...]

[...]

—

45,4

127

42

53

Polské elektrárny a energetické závody (Podnik Polskie Sieci Elektroener

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

139

38

54

Podnik Zakład Energetyczny Częstochowa S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

97

69

67

Průmyslová rozvojová agentura (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

116

42

49

Polské státní železnice (PKP S.A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

174

26

46

Polské energetické a ropné závody (PGNiG S.A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

104

51

53

Uhelné doly (Kompania Węglowa S.A)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

198

23

45

Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

169

28

47

Hlavní soukromoprávní věřitelé:

520,5

312,3

265,91

[...]

[...]

—

46,4

85

60

51

Kredyt Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

80

70

56

.ING Bank Śląski S.A

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

91

63

57

Bank BPH S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

62

81

50

Citibank Handlowy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

99

46

46

Millenium Big Bank Gdanski S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

65

78

50

inni

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

111

41

45

CELKEM

717,41

796,91

[...]

[...]

Tabulka 3

Porovnání příjmů v březnu roku 2005Analýza

| v milionech PLN |
| --- |
| Analýza 2005 | Pohledávky k 31.3.2005 | Zisky z konkurzu (analýza PWC 2005) | Zisky v důsledku restrukturalizace | Zisky v důsledku restrukturalizace mínus zisky z konkurzu | Procentní podíl zisků v důsledku restrukturalizace na ziscích z konkurzu | Vyplacení věřitelů v případě konkurzu (v %) | Vyplacení věřitelů v případě restrukturalizace (v %) |
| Celkem | z podniku Majątek Hutniczy sp. z o.o. | z podniku RFG | z podniku Operator Sp. z o.o. ARP |
| Veřejné pohledávky | 950,6 | 659,7 | 664,4 | [...] | [...] | [...] | | | | |
| Veřejnoprávní věřitelé: | 504,72 | 342,4 | 365,6 | [...] | [...] | [...] | 23,2 | 107 | 68 | 72 |
| Správa sociálního zabezpečení | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 110 | 68 | 74 |
| Obec Čenstochová | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 110 | 69 | 75 |
| Finanční úřad | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 62 | 100 | 62 |
| Garanční fond pro dávky v nezaměstnanosti | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 49 | 100 | 49 |
| Státní fondy na odškodnění zdravotně postižených | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 105 | 55 | 58 |
| Vojvodství Slezsko | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 122 | 47 | 57 |
| Obec Poraj a další obce | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 73 | 39 |
| Soukromoprávní věřitelé: | 445,9 | 317,3 | 306,3 | [...] | [...] | — | 11,0 | 97 | 71 | 69 |
| Podnik Polskie Sieci Elektroenergetyczne S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 96 | 69 | 66 |
| Podnik Zakład Energetyczny Częstochowa S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 85 | 76 |
| Průmyslová rozvojová agentura (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 74 | 100 | 74 |
| Polské státní železnice (PKP S.A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 142 | 47 | 67 |
| Polské energetické a ropné závody (PGNiG S.A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 72 | 66 |
| Uhelné doly (Kompania Węglowa S.A) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 146 | 43 | 63 |
| Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 122 | 51 | 62 |
| Hlavní soukromoprávní věřitelé: | | | | | | | | | | |
| Banky: | 411,4 | 346,2 | 295,9 | [...] | [...] | — | 50,3 | 85 | 84 | 72 |
| Kredyt Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 82 | 89 | 73 |
| ING BSK | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 77 | 71 |
| Bank BPH | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 82 | 69 |
| Citibank Handlowy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 83 | 70 |
| Bank Millennium | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 90 | 81 |
| Další soukromoprávní věřitelé | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 63 | 88 | 55 |
| Drobní věřitelé | | | [...] | [...] | [...] | | | | | |
| CELKEM | 1 529,0 | 1 152,5 | 1 070,4 | [...] | [...] | [...] | | | | |

v milionech PLN

Analýza 2005

Pohledávky k 31.3.2005

Zisky z konkurzu (analýza PWC 2005)

Zisky v důsledku restrukturalizace

Zisky v důsledku restrukturalizace mínus zisky z konkurzu

Procentní podíl zisků v důsledku restrukturalizace na ziscích z konkurzu

Vyplacení věřitelů v případě konkurzu (v %)

Vyplacení věřitelů v případě restrukturalizace (v %)

Celkem

z podniku Majątek Hutniczy sp. z o.o.

z podniku RFG

z podniku Operator Sp. z o.o. ARP

Veřejné pohledávky

950,6

659,7

664,4

[...]

[...]

[...]

Veřejnoprávní věřitelé:

504,72

342,4

365,6

[...]

[...]

[...]

23,2

107

68

72

Správa sociálního zabezpečení

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

110

68

74

Obec Čenstochová

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

110

69

75

Finanční úřad

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

62

100

62

Garanční fond pro dávky v nezaměstnanosti

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

49

100

49

Státní fondy na odškodnění zdravotně postižených

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

105

55

58

Vojvodství Slezsko

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

122

47

57

Obec Poraj a další obce

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

73

39

Soukromoprávní věřitelé:

445,9

317,3

306,3

[...]

[...]

—

11,0

97

71

69

Podnik Polskie Sieci Elektroenergetyczne S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

96

69

66

Podnik Zakład Energetyczny Częstochowa S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

85

76

Průmyslová rozvojová agentura (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

74

100

74

Polské státní železnice (PKP S.A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

142

47

67

Polské energetické a ropné závody (PGNiG S.A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

72

66

Uhelné doly (Kompania Węglowa S.A)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

146

43

63

Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

122

51

62

Hlavní soukromoprávní věřitelé:

Banky:

411,4

346,2

295,9

[...]

[...]

—

50,3

85

84

72

Kredyt Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

82

89

73

ING BSK

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

77

71

Bank BPH

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

82

69

Citibank Handlowy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

83

70

Bank Millennium

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

90

81

Další soukromoprávní věřitelé

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

63

88

55

Drobní věřitelé

[...]

[...]

[...]

CELKEM

1 529,0

1 152,5

1 070,4

[...]

[...]

[...]

3.   Dotace a jiné prostředky podpory

a)   Dotace ve prospěch Huty Częstochowa

| (67) | Mezi rokem 1997 a květnem 2002 obdržela HCz od státu finanční podporu ve výši 25 161 072,08 PLN (5,3 mil. EUR). |
| --- | --- |

(67)

Mezi rokem 1997 a květnem 2002 obdržela HCz od státu finanční podporu ve výši 25 161 072,08 PLN (5,3 mil. EUR).

| (68) | V rámci podpory na činnost a restrukturalizaci zaměstnanosti bylo přiznáno 19 699 452 PLN (4,15 mil. EUR):






  — | Dne 10. června 1997 Krajský fond ochrany životního prostředí a vodního hospodářství (dále jen „Fond ochrany prostředí“) přiznal preferenční půjčku ve výši 900 000 PLN. Rozdíl mezi preferenční a tržní sazbou činil 354 175,28 PLN (24). |
| --- | --- | --- |

(68)

V rámci podpory na činnost a restrukturalizaci zaměstnanosti bylo přiznáno 19 699 452 PLN (4,15 mil. EUR):

—

Dne 10. června 1997 Krajský fond ochrany životního prostředí a vodního hospodářství (dále jen „Fond ochrany prostředí“) přiznal preferenční půjčku ve výši 900 000 PLN. Rozdíl mezi preferenční a tržní sazbou činil 354 175,28 PLN (24).

| — | Dne 24. října 1997 předseda PFRON umořil pohledávky ve výši 1 019 436 PLN a 2 695 558 PLN (25). |
| --- | --- |

—

Dne 24. října 1997 předseda PFRON umořil pohledávky ve výši 1 019 436 PLN a 2 695 558 PLN (25).

| — | Dne 15. října 1998 Fond ochrany prostředí umořil pohledávku ve výši 50 000 PLN (26). |
| --- | --- |

—

Dne 15. října 1998 Fond ochrany prostředí umořil pohledávku ve výši 50 000 PLN (26).

| — | Dne 21. prosince 1998 čenstochovský vojvoda umořil pohledávku ve výši 2 116 260 PLN (27). |
| --- | --- |

—

Dne 21. prosince 1998 čenstochovský vojvoda umořil pohledávku ve výši 2 116 260 PLN (27).

| — | Dne 22. dubna roku 1999 se FGŚP přestal domáhat úroků z půjčky přiznané firmě HCz ve výši 13 726 271,88 PLN. Částka umořených úroků za půjčku činila 3 369 111 PLN (28). |
| --- | --- |

—

Dne 22. dubna roku 1999 se FGŚP přestal domáhat úroků z půjčky přiznané firmě HCz ve výši 13 726 271,88 PLN. Částka umořených úroků za půjčku činila 3 369 111 PLN (28).

| — | Dne 22. dubna 1999 Finanční úřad Częstochowa umořil pohledávky ve výši 186 809 PLN (29). |
| --- | --- |

—

Dne 22. dubna 1999 Finanční úřad Częstochowa umořil pohledávky ve výši 186 809 PLN (29).

| — | Dne 5. května 1999 Finanční úřad v Częstochowé umořil pohledávky ve výši 151 187 PLN (30). |
| --- | --- |

—

Dne 5. května 1999 Finanční úřad v Częstochowé umořil pohledávky ve výši 151 187 PLN (30).

| — | Dne 14.září 1999 ministr hospodářství přiznal dotaci na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 3 556 808 PLN (31). |
| --- | --- |

—

Dne 14.září 1999 ministr hospodářství přiznal dotaci na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 3 556 808 PLN (31).

| — | Dne 15. listopadu 1999 Městský úřad Częstochowa umořil dlužné závazky ve výši 394 427 PLN a částku 305 904 PLN (32). |
| --- | --- |

—

Dne 15. listopadu 1999 Městský úřad Częstochowa umořil dlužné závazky ve výši 394 427 PLN a částku 305 904 PLN (32).

| — | Dne 2. února 2000 přiznal ministr hospodářství dotace na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 24 400,55 PLN (33). |
| --- | --- |

—

Dne 2. února 2000 přiznal ministr hospodářství dotace na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 24 400,55 PLN (33).

| — | Dne 22. února 2000 starosta obce Popów umořil pohledávky ve výši 13 494,40 PLN a 1 339,60 PLN (34). |
| --- | --- |

—

Dne 22. února 2000 starosta obce Popów umořil pohledávky ve výši 13 494,40 PLN a 1 339,60 PLN (34).

| — | Dne 10. května 2000 přiznal ministr hospodářství dotaci na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 4 217 240,57 PLN (35). |
| --- | --- |

—

Dne 10. května 2000 přiznal ministr hospodářství dotaci na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 4 217 240,57 PLN (35).

| — | Dne 1. února 2001 přiznal ministr hospodářství dotaci na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 117 849,19 PLN (36). |
| --- | --- |

—

Dne 1. února 2001 přiznal ministr hospodářství dotaci na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 117 849,19 PLN (36).

| — | Dne 2. května 2001 umořil starosta obce Poraj částku 77 986,70 PLN (37). |
| --- | --- |

—

Dne 2. května 2001 umořil starosta obce Poraj částku 77 986,70 PLN (37).

| — | Dne 2. července 2001 přiznal ministr hospodářství dotaci na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 795 685,06 PLN (38). |
| --- | --- |

—

Dne 2. července 2001 přiznal ministr hospodářství dotaci na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 795 685,06 PLN (38).

| — | Dne 10. května 2002 přiznal ministr hospodářství dotaci na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 251 780,73 PLN (39). |
| --- | --- |

—

Dne 10. května 2002 přiznal ministr hospodářství dotaci na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 251 780,73 PLN (39).

| (69) | Kromě toho, Komise pro vědecký výzkum (dále nazývaná jen „KBN“), přiznala firmě HCz částku 5 461 620 PLN (1,15 mil. EUR). Tyto dotace byly předány na základě smluv uzavřených mezi HCz a KBN a Institutem železné metalurgie v Gliwicích na podporu a realizaci výzkumných a rozvojových programů (dále nazývaných jako „výzkumné a rozvojové programy“). Uděleny byly následující dotace:






  — | Dotace ze dne 20. června 1997 ve výši 394 420 PLN z celkových nákladů 2 391 420 PLN (16,5 %) na průmyslový výzkum a činnosti spojené s rozvojem před vstupem do hospodářské soutěže zahrnující technický přehled vypracování systému, jež by splňoval standardy ISO 14001 podle polských právních předpisů o ochraně životního prostředí (40). Celý projekt realizoval Institut Polské akademie věd (41). Polsko ubezpečuje, že cílem podpory byla stimulace výzkumně – vývojové činnosti, protože firma HCz výzkumnou činnost tohoto typu neprovádí, a sama by vypracování vzorové dokumentace ISO, kterou může využívat široká skupina průmyslových podniků, nezadala. |
| --- | --- | --- |

(69)

Kromě toho, Komise pro vědecký výzkum (dále nazývaná jen „KBN“), přiznala firmě HCz částku 5 461 620 PLN (1,15 mil. EUR). Tyto dotace byly předány na základě smluv uzavřených mezi HCz a KBN a Institutem železné metalurgie v Gliwicích na podporu a realizaci výzkumných a rozvojových programů (dále nazývaných jako „výzkumné a rozvojové programy“). Uděleny byly následující dotace:

—

Dotace ze dne 20. června 1997 ve výši 394 420 PLN z celkových nákladů 2 391 420 PLN (16,5 %) na průmyslový výzkum a činnosti spojené s rozvojem před vstupem do hospodářské soutěže zahrnující technický přehled vypracování systému, jež by splňoval standardy ISO 14001 podle polských právních předpisů o ochraně životního prostředí (40). Celý projekt realizoval Institut Polské akademie věd (41). Polsko ubezpečuje, že cílem podpory byla stimulace výzkumně – vývojové činnosti, protože firma HCz výzkumnou činnost tohoto typu neprovádí, a sama by vypracování vzorové dokumentace ISO, kterou může využívat široká skupina průmyslových podniků, nezadala.

| — | Dotace ze dne 6. října 1997 ve výši 2 450 000 PLN při celkových nákladech 7 920 000 PLN (31,9 %) na průmyslový výzkum a činnosti spojené s rozvojem před vstupem do hospodářské soutěže v rámci projektu rozvoje moderních technologických procesů výroby legované oceli na úplné technologické lince pro výrobu plechů a trubek (42). Výzkum prováděl Institut metalurgie železa. Polsko ujišťuje, že v důsledku poskytnutí podpory bylo dosaženo motivačního efektu, protože byly získány informace o technických procesech zpracování legované oceli pro velkou skupinu podniků (kromě jiného v důlním průmyslu, loděnicích, energetice a stavebnictví), výzkum by HCz samostatně nezadala. |
| --- | --- |

—

Dotace ze dne 6. října 1997 ve výši 2 450 000 PLN při celkových nákladech 7 920 000 PLN (31,9 %) na průmyslový výzkum a činnosti spojené s rozvojem před vstupem do hospodářské soutěže v rámci projektu rozvoje moderních technologických procesů výroby legované oceli na úplné technologické lince pro výrobu plechů a trubek (42). Výzkum prováděl Institut metalurgie železa. Polsko ujišťuje, že v důsledku poskytnutí podpory bylo dosaženo motivačního efektu, protože byly získány informace o technických procesech zpracování legované oceli pro velkou skupinu podniků (kromě jiného v důlním průmyslu, loděnicích, energetice a stavebnictví), výzkum by HCz samostatně nezadala.

| — | Dotace ze dne 26. listopadu 1998 ve výši 104 000 PLN při celkových nákladech 290 000 PLN (tzn. 35,8 %) na průmyslový výzkum v rámci projektu rozvoje procesu zlepšení jakosti vody v průmyslových chladících systémech s chladícími věžemi (43). Projekt realizovala Polská akademie věd. Polsko ujišťuje, že díky poskytnuté podpoře bylo dosaženo motivačního efektu, protože v opačném případě by HCz tento projekt nepodpořila. Byl zpřístupněn také jiným podnikům využívajícím podobné chladící systémy, ale HCz by samostatně k jeho realizaci nepřistoupila. |
| --- | --- |

—

Dotace ze dne 26. listopadu 1998 ve výši 104 000 PLN při celkových nákladech 290 000 PLN (tzn. 35,8 %) na průmyslový výzkum v rámci projektu rozvoje procesu zlepšení jakosti vody v průmyslových chladících systémech s chladícími věžemi (43). Projekt realizovala Polská akademie věd. Polsko ujišťuje, že díky poskytnuté podpoře bylo dosaženo motivačního efektu, protože v opačném případě by HCz tento projekt nepodpořila. Byl zpřístupněn také jiným podnikům využívajícím podobné chladící systémy, ale HCz by samostatně k jeho realizaci nepřistoupila.

| — | Dotace ze dne 30. listopadu 1999 ve výši 2 290 000 PLN při celkových nákladech 5 626 000 PLN. Částka 2 000 000 PLN byla určena na průmyslový výzkum v hodnotě 3 526 000 PLN (56,7 %), a 290 000 PLN na činnost spojenou s rozvojem před vstupem do hospodářské soutěže v hodnotě 2 100 000 PLN (13,8 %). Výzkumy prováděl Institut metalurgie železa, a týkaly se výroby plechů s homogenní vnitřní strukturou (44). Polsko ujišťuje, že díky poskytnutí podpory bylo dosaženo motivačního efektu, vzhledem ke skutečnosti, že informace byly posléze zpřístupněny ostatním podnikům, které se zabývají zpracováním kovů, a v opačném případě by tento výzkum nebyl zadán. |
| --- | --- |

—

Dotace ze dne 30. listopadu 1999 ve výši 2 290 000 PLN při celkových nákladech 5 626 000 PLN. Částka 2 000 000 PLN byla určena na průmyslový výzkum v hodnotě 3 526 000 PLN (56,7 %), a 290 000 PLN na činnost spojenou s rozvojem před vstupem do hospodářské soutěže v hodnotě 2 100 000 PLN (13,8 %). Výzkumy prováděl Institut metalurgie železa, a týkaly se výroby plechů s homogenní vnitřní strukturou (44). Polsko ujišťuje, že díky poskytnutí podpory bylo dosaženo motivačního efektu, vzhledem ke skutečnosti, že informace byly posléze zpřístupněny ostatním podnikům, které se zabývají zpracováním kovů, a v opačném případě by tento výzkum nebyl zadán.

| — | Dotace ze dne 15. listopadu 2000 ve výši 223 200 PLN při celkových nákladech 496 400 PLN (45 %) na průmyslový výzkum v rámci projektu plastometrických výzkumů a určení parametrů procesů zpracování kovu. Projekt byl veden jako součást Pátého rámcového programu Evropské Unie, III. tématického programu GROWTH o akronimě TESTIFY. Polsko ujišťuje, že bez státní podpory by se ho podnik nezúčastnil. |
| --- | --- |

—

Dotace ze dne 15. listopadu 2000 ve výši 223 200 PLN při celkových nákladech 496 400 PLN (45 %) na průmyslový výzkum v rámci projektu plastometrických výzkumů a určení parametrů procesů zpracování kovu. Projekt byl veden jako součást Pátého rámcového programu Evropské Unie, III. tématického programu GROWTH o akronimě TESTIFY. Polsko ujišťuje, že bez státní podpory by se ho podnik nezúčastnil.

b)   Podpora ve prospěch Huty Stali Częstochowa

| (70) | V období mezi listopadem 2002 a lednem 2004 využívala firma HSCz finanční prostředky z různých zdrojů. |
| --- | --- |

(70)

V období mezi listopadem 2002 a lednem 2004 využívala firma HSCz finanční prostředky z různých zdrojů.

| (71) | HCz odročila svoje závazky v vztahu ke správě sociálního pojištění ZUS a vůči FGŚP, které však byly mezitím splaceny. Po shrnutí, všechny dlužné platby (vyrovnané později než 2 týdny po termínu splatnosti) činí 18 155 302 PLN. V případě dlužných plateb, u kterých obecně nebyl překročen termín šesti měsíců, zaplatila HSCz odpovídající, zákonem stanovené úroky, tj. 560 383 PLN. |
| --- | --- |

(71)

HCz odročila svoje závazky v vztahu ke správě sociálního pojištění ZUS a vůči FGŚP, které však byly mezitím splaceny. Po shrnutí, všechny dlužné platby (vyrovnané později než 2 týdny po termínu splatnosti) činí 18 155 302 PLN. V případě dlužných plateb, u kterých obecně nebyl překročen termín šesti měsíců, zaplatila HSCz odpovídající, zákonem stanovené úroky, tj. 560 383 PLN.

| (72) | Finanční úřad Częstochowa vyjádřil souhlas s odložením platby daní v částce okolo 7 mil. PLN, naproti úhradě zákonných úroků, které byly vyrovnány. Úřad však umořil část úroků, dlužných v důsledku vzniklé pohledávky. Rozdíl mezi vyrovnanými úroky a plně nárokovanými úroky ze zákona činí 31 145 PLN. |
| --- | --- |

(72)

Finanční úřad Częstochowa vyjádřil souhlas s odložením platby daní v částce okolo 7 mil. PLN, naproti úhradě zákonných úroků, které byly vyrovnány. Úřad však umořil část úroků, dlužných v důsledku vzniklé pohledávky. Rozdíl mezi vyrovnanými úroky a plně nárokovanými úroky ze zákona činí 31 145 PLN.

| (73) | Předseda PFRON umořil ve vztahu k HSCz závazky z úroků v částce 22 821 PLN a souhlasil se splacením těchto závazků ve splátkách ve výši okolo 350 000 PLN, což se rovnalo podpoře ve výši 8 150 PLN. Dohromady s výhodami za umořené pohledávky státní pokladny (31 145 PLN) získala HSCz osvobození ve výši 62 116 PLN (okolo 13 077 EUR). |
| --- | --- |

(73)

Předseda PFRON umořil ve vztahu k HSCz závazky z úroků v částce 22 821 PLN a souhlasil se splacením těchto závazků ve splátkách ve výši okolo 350 000 PLN, což se rovnalo podpoře ve výši 8 150 PLN. Dohromady s výhodami za umořené pohledávky státní pokladny (31 145 PLN) získala HSCz osvobození ve výši 62 116 PLN (okolo 13 077 EUR).

| (74) | Konečně dne 27. listopadu 2002 a dne 20. listopadu 2003 přiznal KBN dotaci ve výši 1 100 000 PLN a 280 000 PLN, což se rovná dohromady 1 380 000 PLN z celkových nákladů 4 370 000 PLN (30,4 %) na průmyslový výzkum a předkonkurenční rozvojové aktivity v rámci projektu, jehož cílem byla pomoc při analýze způsobů modernizace technologického procesu slévárny prostřednictvím změn podílu složek používaných při výrobě oceli pro zlepšení jakosti a produktivity (45). |
| --- | --- |

(74)

Konečně dne 27. listopadu 2002 a dne 20. listopadu 2003 přiznal KBN dotaci ve výši 1 100 000 PLN a 280 000 PLN, což se rovná dohromady 1 380 000 PLN z celkových nákladů 4 370 000 PLN (30,4 %) na průmyslový výzkum a předkonkurenční rozvojové aktivity v rámci projektu, jehož cílem byla pomoc při analýze způsobů modernizace technologického procesu slévárny prostřednictvím změn podílu složek používaných při výrobě oceli pro zlepšení jakosti a produktivity (45).

III.   DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (75) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochyby, zda jsou prostředky vložené Polskem podporou, především ze třech důvodů:






  — | Komise měla důvody se domnívat, že restrukturalizace HCz nebyla v souladu s testem soukromého věřitele. Vypadalo to tak, že někteří veřejní věřitelé odepisovali více dluhů během restrukturalizace, než kdyby se jednalo o bankrot za předpokladu, že mají zajištění nejvyšší úrovně, přinejmenším v případě veřejnoprávních věřitelů majících veřejnoprávní pohledávky. V této souvislosti nebyla Komise ochotna přijmout argument polské strany, podle kterého plán restrukturalizace přispěje k tomu, že nakonec stát získá lepší návratnost, než v případě likvidace. A co více, Komise si nebyla jistá, zda souhlas věřitelů z veřejného sektoru veřejnoprávních pohledávek byl získán podle zákonných úprav zákona ze dne 30.10.2002, a zda by Operator skutečně obdržel hodnotná aktiva. |
| --- | --- | --- |

(75)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochyby, zda jsou prostředky vložené Polskem podporou, především ze třech důvodů:

—

Komise měla důvody se domnívat, že restrukturalizace HCz nebyla v souladu s testem soukromého věřitele. Vypadalo to tak, že někteří veřejní věřitelé odepisovali více dluhů během restrukturalizace, než kdyby se jednalo o bankrot za předpokladu, že mají zajištění nejvyšší úrovně, přinejmenším v případě veřejnoprávních věřitelů majících veřejnoprávní pohledávky. V této souvislosti nebyla Komise ochotna přijmout argument polské strany, podle kterého plán restrukturalizace přispěje k tomu, že nakonec stát získá lepší návratnost, než v případě likvidace. A co více, Komise si nebyla jistá, zda souhlas věřitelů z veřejného sektoru veřejnoprávních pohledávek byl získán podle zákonných úprav zákona ze dne 30.10.2002, a zda by Operator skutečně obdržel hodnotná aktiva.

| — | Kromě toho, měla Komise pochybnosti o tom, jakým způsobem pokračovala firma HSCz v produkci po HCz bez obratového kapitálu, a zda obdržela jiné finanční prostředky. |
| --- | --- |

—

Kromě toho, měla Komise pochybnosti o tom, jakým způsobem pokračovala firma HSCz v produkci po HCz bez obratového kapitálu, a zda obdržela jiné finanční prostředky.

| — | Konečně, Komise měla ve své dokumentaci informace o tom, že v letech 1997 až 2002 dostávala HCz různou finanční podporu. |
| --- | --- |

—

Konečně, Komise měla ve své dokumentaci informace o tom, že v letech 1997 až 2002 dostávala HCz různou finanční podporu.

| (76) | Kromě toho Komise vyjádřila znepokojení v souvislosti s tím, zda podle bodu 4 písm. a) Protokolu čís. 8 bude mít LNM právo získat podíly v HCz, protože LNM je již vlastníkem MSP, který je podle Protokolu čís. 8 příjemcem státní podpory. |
| --- | --- |

(76)

Kromě toho Komise vyjádřila znepokojení v souvislosti s tím, zda podle bodu 4 písm. a) Protokolu čís. 8 bude mít LNM právo získat podíly v HCz, protože LNM je již vlastníkem MSP, který je podle Protokolu čís. 8 příjemcem státní podpory.

IV.   PŘIPOMÍNKY ZAINTERESOVANÝCH STRAN

| (77) | UK Steel, vystupující jménem konkurentů firmy HCz ze Spojeného království, tvrdí ve svém dopise ze dne 9. září 2004, že podle jeho názoru je umoření dluhů a odročení pohledávek do doby jejich plné úhrady formou státní podpory. Sdílí znepokojení Komise ze skutečnosti, že ocelářská aktiva firmy HCz by byla za normálních tržních podmínek zlikvidována, a ne pronajata firmě HSCz. Kromě toho, UK Steel přesvědčuje Komisi, aby použila bod 4 písm. b) Protokolu číslo 8, který by podle ní firmě LNM zcela zakázal nabýt aktiva HCz. |
| --- | --- |

(77)

UK Steel, vystupující jménem konkurentů firmy HCz ze Spojeného království, tvrdí ve svém dopise ze dne 9. září 2004, že podle jeho názoru je umoření dluhů a odročení pohledávek do doby jejich plné úhrady formou státní podpory. Sdílí znepokojení Komise ze skutečnosti, že ocelářská aktiva firmy HCz by byla za normálních tržních podmínek zlikvidována, a ne pronajata firmě HSCz. Kromě toho, UK Steel přesvědčuje Komisi, aby použila bod 4 písm. b) Protokolu číslo 8, který by podle ní firmě LNM zcela zakázal nabýt aktiva HCz.

| (78) | Česká republika, jako majitel ocelárny vyrábějící plech Vítkovice Steel, v dopise ze dne 10. září 2004 vyjádřila zájem o řízení Komise. |
| --- | --- |

(78)

Česká republika, jako majitel ocelárny vyrábějící plech Vítkovice Steel, v dopise ze dne 10. září 2004 vyjádřila zájem o řízení Komise.

| (79) | LNM oznamuje listem ze dne 10. září 2004, že se zúčastní řízení Komise, jako jeden z potenciálních investorů. LNM potvrzuje, že jeho cílem je pomoci prokázat, že privatizace ocelářských společností HCz a spojení mezi ostatními podniky skupiny LNM jsou plně v souladu se Smlouvou o přistoupení k EU a s pravidly státní podpory. Zvláště potvrzuje, že jeho podřízená společnost MSP nezískává podniky HCz. Opakovaně jednoznačně ubezpečuje, že když se mu povede koupit společnosti od HCz, bude s nimi nakládat jako s nezávislými subjekty zcela odděleně od MSP a zajistí, že mezi nimi a MSP nedojde k předání státní podpory nebo výrobních kapacit. Jedinými vztahy mezi těmito společnostmi by byly vztahy obchodní, umožňující MSP dodávat pro HCz bloky (předvalky), což by bylo zorganizováno průhledným způsobem a při zachování tržních cen, neodlišujících se od cen konkurentů. |
| --- | --- |

(79)

LNM oznamuje listem ze dne 10. září 2004, že se zúčastní řízení Komise, jako jeden z potenciálních investorů. LNM potvrzuje, že jeho cílem je pomoci prokázat, že privatizace ocelářských společností HCz a spojení mezi ostatními podniky skupiny LNM jsou plně v souladu se Smlouvou o přistoupení k EU a s pravidly státní podpory. Zvláště potvrzuje, že jeho podřízená společnost MSP nezískává podniky HCz. Opakovaně jednoznačně ubezpečuje, že když se mu povede koupit společnosti od HCz, bude s nimi nakládat jako s nezávislými subjekty zcela odděleně od MSP a zajistí, že mezi nimi a MSP nedojde k předání státní podpory nebo výrobních kapacit. Jedinými vztahy mezi těmito společnostmi by byly vztahy obchodní, umožňující MSP dodávat pro HCz bloky (předvalky), což by bylo zorganizováno průhledným způsobem a při zachování tržních cen, neodlišujících se od cen konkurentů.

| (80) | Donbass podle dopisu ze dne 13. září 2004 se zúčastní jednání Komise jako jeden z potenciálních investorů. Podle názoru firmy Donbass probíhá restrukturalizace při dodržování tržních podmínek. Vyjadřuje kromě toho pochybnost, zda by v případě konkurzního řízení, s přihlédnutím k jeho obtížnému charakteru a k délce trvání, měl zájem o koupi aktiv HCz. |
| --- | --- |

(80)

Donbass podle dopisu ze dne 13. září 2004 se zúčastní jednání Komise jako jeden z potenciálních investorů. Podle názoru firmy Donbass probíhá restrukturalizace při dodržování tržních podmínek. Vyjadřuje kromě toho pochybnost, zda by v případě konkurzního řízení, s přihlédnutím k jeho obtížnému charakteru a k délce trvání, měl zájem o koupi aktiv HCz.

V.   PŘIPOMÍNKY POLSKA

| (81) | Polská republika poskytla dodatečné informace. Pokouší se v nich vysvětlit, že ani v rámci restrukturalizace HCz, ani v rámci činnosti HSCz nebyla poskytována státní podpora na účely restrukturalizace. Přiznává pouze, že před koncem roku 2002 byla HCz poskytnuta určitá podpora. Nakonec Polsko vysvětluje, proč by měla Komise vyjádřit souhlas se změnou SPR. |
| --- | --- |

(81)

Polská republika poskytla dodatečné informace. Pokouší se v nich vysvětlit, že ani v rámci restrukturalizace HCz, ani v rámci činnosti HSCz nebyla poskytována státní podpora na účely restrukturalizace. Přiznává pouze, že před koncem roku 2002 byla HCz poskytnuta určitá podpora. Nakonec Polsko vysvětluje, proč by měla Komise vyjádřit souhlas se změnou SPR.

1.   Restrukturalizace Huty Częstochowa

| (82) | Polsko nejdříve uvádí nové argumenty přesvědčující o tom, proč v rámci restrukturalizace HCz nebyla poskytnuta státní podpora. V souvislosti s tím uvádí výše uvedenou analýzu konkurzního scénáře vypracovanou PWC. Chce dokázat, že v případě restrukturalizace pohledávek všech veřejných věřitelů budou tyto uspokojeny ve větší míře, než by tomu bylo v případě konkurzního řízení. |
| --- | --- |

(82)

Polsko nejdříve uvádí nové argumenty přesvědčující o tom, proč v rámci restrukturalizace HCz nebyla poskytnuta státní podpora. V souvislosti s tím uvádí výše uvedenou analýzu konkurzního scénáře vypracovanou PWC. Chce dokázat, že v případě restrukturalizace pohledávek všech veřejných věřitelů budou tyto uspokojeny ve větší míře, než by tomu bylo v případě konkurzního řízení.

| (83) | Analýza vychází z příslušné analýzy hodnoty garancí, která nebyla dříve prováděna. Ve skutečnosti, analýza vyhotovená PWC podtrhuje skutečnost, že pohledávky veřejných věřitelů jsou v hlavní míře zajištěny nevýrobním majetkem, a jenom jejich malá část je zabezpečena výrobním majetkem, zatímco pohledávky soukromých věřitelů jsou v hlavní míře zajištěny (nejhodnotnějším) výrobním majetkem. Dokonce i tehdy, když jsou pohledávky veřejnoprávních věřitelů zajištěny výrobním majetkem HCz, jsou zaregistrovány s pozdějším datem než pohledávky soukromoprávních věřitelů. Podle polského zákona o konkurzu mohou být takoví věřitelé uspokojeni teprve po uspokojení věřitelů zaregistrovaných dříve (tzn. pohledávek věřitelů ze soukromé sféry). |
| --- | --- |

(83)

Analýza vychází z příslušné analýzy hodnoty garancí, která nebyla dříve prováděna. Ve skutečnosti, analýza vyhotovená PWC podtrhuje skutečnost, že pohledávky veřejných věřitelů jsou v hlavní míře zajištěny nevýrobním majetkem, a jenom jejich malá část je zabezpečena výrobním majetkem, zatímco pohledávky soukromých věřitelů jsou v hlavní míře zajištěny (nejhodnotnějším) výrobním majetkem. Dokonce i tehdy, když jsou pohledávky veřejnoprávních věřitelů zajištěny výrobním majetkem HCz, jsou zaregistrovány s pozdějším datem než pohledávky soukromoprávních věřitelů. Podle polského zákona o konkurzu mohou být takoví věřitelé uspokojeni teprve po uspokojení věřitelů zaregistrovaných dříve (tzn. pohledávek věřitelů ze soukromé sféry).

| (84) | Polsko na základě uvedené analýzy prokazuje, že restrukturalizace splňuje podmínky kritérií soukromého věřitele. Pouze několik veřejných věřitelů obdrží v případě restrukturalizace méně než v případě bankrotu (ti, u nichž je znaménko mínus v posledním sloupci tabulky 2 a 3), ale i tak více než v případě realistického scénáře úpadku. |
| --- | --- |

(84)

Polsko na základě uvedené analýzy prokazuje, že restrukturalizace splňuje podmínky kritérií soukromého věřitele. Pouze několik veřejných věřitelů obdrží v případě restrukturalizace méně než v případě bankrotu (ti, u nichž je znaménko mínus v posledním sloupci tabulky 2 a 3), ale i tak více než v případě realistického scénáře úpadku.

| (85) | Polsko dokazuje, že analýza PWC na rok 2003 stanoví velmi optimistický scénář pro veřejné věřitele, mající veřejnoprávní pohledávky. Ve skutečnosti je další redukce příjmů z konkurzního řízení především výsledkem osobitého charakteru soudy dozorovaných konkurzních řízení v Polsku, při nichž jsou hrazeny také náklady správce konkurzní podstaty obvykle odpovídající 5 % příjmů z prodeje, a v případě HCz pravděpodobně dokonce 10 %. Kromě toho je konkurzní řízení dlouhotrvající záležitost, což může ještě více přispět ke snížení hodnoty. |
| --- | --- |

(85)

Polsko dokazuje, že analýza PWC na rok 2003 stanoví velmi optimistický scénář pro veřejné věřitele, mající veřejnoprávní pohledávky. Ve skutečnosti je další redukce příjmů z konkurzního řízení především výsledkem osobitého charakteru soudy dozorovaných konkurzních řízení v Polsku, při nichž jsou hrazeny také náklady správce konkurzní podstaty obvykle odpovídající 5 % příjmů z prodeje, a v případě HCz pravděpodobně dokonce 10 %. Kromě toho je konkurzní řízení dlouhotrvající záležitost, což může ještě více přispět ke snížení hodnoty.

| (86) | Polsko rovněž tvrdí, že následkem úpadku se může stát, že aktiva nebudou prodána v jednotném procesu, protože někteří z věřitelů mají vlastnická práva přenesená na jednotlivé součásti majetku a mohou je prodat odděleně. V souvislosti s tím si investoři nemohou být jisti, zda nabudou kompletní výrobní linku, což může způsobit pokles její ceny. Polsko předložilo několik příkladů prodeje provedeného způsobem konkurzního řízení, tj. případ Hutě Andrzej, v němž rozdělení vlastnických práv k výrobním prostředkům ve značné míře ztížilo jeho prodej a způsobilo snížení ceny. Proto prodej formou konkurzního řízení může způsobit, že bude získána značně nižší cena než při prodeji organizovaném v rámci procesu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(86)

Polsko rovněž tvrdí, že následkem úpadku se může stát, že aktiva nebudou prodána v jednotném procesu, protože někteří z věřitelů mají vlastnická práva přenesená na jednotlivé součásti majetku a mohou je prodat odděleně. V souvislosti s tím si investoři nemohou být jisti, zda nabudou kompletní výrobní linku, což může způsobit pokles její ceny. Polsko předložilo několik příkladů prodeje provedeného způsobem konkurzního řízení, tj. případ Hutě Andrzej, v němž rozdělení vlastnických práv k výrobním prostředkům ve značné míře ztížilo jeho prodej a způsobilo snížení ceny. Proto prodej formou konkurzního řízení může způsobit, že bude získána značně nižší cena než při prodeji organizovaném v rámci procesu restrukturalizace.

| (87) | Navíc, Polsko tvrdí, že „deficitní“ veřejnoprávní věřitelé jsou stále v lepší pozici než věřitelé soukromoprávní, kteří v každém případě byli pro restrukturalizaci (v podrobných otázkách viz: tabulky 2 a 3) (46). |
| --- | --- |

(87)

Navíc, Polsko tvrdí, že „deficitní“ veřejnoprávní věřitelé jsou stále v lepší pozici než věřitelé soukromoprávní, kteří v každém případě byli pro restrukturalizaci (v podrobných otázkách viz: tabulky 2 a 3) (46).

| (88) | Polsko vysvětluje, že věřitelé nejsou ochotni podepisovat restrukturalizační dohody v největší míře z toho důvodu, že nevěří pozitivním výsledkům programu restrukturalizace a s tím spojovaným očekáváním. Kromě toho, Polsko přesvědčuje, že soukromí věřitelé vůbec přistupují k novým návrhům s rezervou zvláště z toho důvodu, že se banky bojí vyměňovat zajištění a zástavy aktiv za podíly, protože auditoři nebo Inspekce bankovního dozoru snižují hodnotu jejich pohledávek a zavazují je zapisovat ztráty do účetních knih. Právě naopak, zachování stávajícího stavu věci jim dovoluje udržet vyšší účetní hodnotu, a to dokonce v případech, kdy není reálná. |
| --- | --- |

(88)

Polsko vysvětluje, že věřitelé nejsou ochotni podepisovat restrukturalizační dohody v největší míře z toho důvodu, že nevěří pozitivním výsledkům programu restrukturalizace a s tím spojovaným očekáváním. Kromě toho, Polsko přesvědčuje, že soukromí věřitelé vůbec přistupují k novým návrhům s rezervou zvláště z toho důvodu, že se banky bojí vyměňovat zajištění a zástavy aktiv za podíly, protože auditoři nebo Inspekce bankovního dozoru snižují hodnotu jejich pohledávek a zavazují je zapisovat ztráty do účetních knih. Právě naopak, zachování stávajícího stavu věci jim dovoluje udržet vyšší účetní hodnotu, a to dokonce v případech, kdy není reálná.

| (89) | Avšak když se zdá být restrukturalizace reálná a čas potřebný k dosažení výsledků není příliš dlouhý a existuje velká pravděpodobnost získání peněžních prostředků namísto pohledávek, objevují se tendence k souhlasu s takovým řešením. Polsko skutečně zaslalo dopisy pocházející od banky Kredyt Bank a ING BSK, které dokazují, že dokonce i ty banky, které na restrukturalizaci ztrácí nejvíce, shledávají restrukturalizační plán jako lepší řešení než bankrot. Mezitím soukromoprávní věřitelé mající soukromoprávní pohledávky konstatovali, že jsou připraveni k další redukci navrácení úroků, aby tak garantovali, že HCz bude mít k dispozici dostatečné prostředky na splacení všech závazků nepodléhajících restrukturalizaci a s tím spojených nákladů. |
| --- | --- |

(89)

Avšak když se zdá být restrukturalizace reálná a čas potřebný k dosažení výsledků není příliš dlouhý a existuje velká pravděpodobnost získání peněžních prostředků namísto pohledávek, objevují se tendence k souhlasu s takovým řešením. Polsko skutečně zaslalo dopisy pocházející od banky Kredyt Bank a ING BSK, které dokazují, že dokonce i ty banky, které na restrukturalizaci ztrácí nejvíce, shledávají restrukturalizační plán jako lepší řešení než bankrot. Mezitím soukromoprávní věřitelé mající soukromoprávní pohledávky konstatovali, že jsou připraveni k další redukci navrácení úroků, aby tak garantovali, že HCz bude mít k dispozici dostatečné prostředky na splacení všech závazků nepodléhajících restrukturalizaci a s tím spojených nákladů.

| (90) | V další části Polsko poukazuje na to, že veřejnoprávní věřitelé soukromoprávních pohledávek, kteří by podle analýzy PWC v důsledku restrukturalizace získali méně než po konkurzním řízení, by v žádném případě nemohli zabránit dohadovacímu řízení vedenému podle polských právních předpisů. Tedy menšinu tvořící neuspokojení věřitelé by fakticky nebyli schopni prosadit likvidaci. |
| --- | --- |

(90)

V další části Polsko poukazuje na to, že veřejnoprávní věřitelé soukromoprávních pohledávek, kteří by podle analýzy PWC v důsledku restrukturalizace získali méně než po konkurzním řízení, by v žádném případě nemohli zabránit dohadovacímu řízení vedenému podle polských právních předpisů. Tedy menšinu tvořící neuspokojení věřitelé by fakticky nebyli schopni prosadit likvidaci.

| (91) | Ohledně veřejnoprávních věřitelů veřejnoprávních pohledávek Polsko informuje, že uvolnění zástav držených veřejnoprávními věřiteli a přenesení pohledávek na nový subjekt, Operatora, neprobíhá automaticky. Je vyžadován výlučný a individuální souhlas každého veřejnoprávního věřitele, držitele veřejnoprávních pohledávek, což – podle názoru Polska – je dobrovolnou záležitostí. Toho jsou nejlepším příkladem tři veřejní držitelé veřejnoprávních pohledávek (Finanční úřad v Częstochowé, FGŚP a obec Poraj), kteří odmítli restrukturalizaci podle zvláštních pravidel s tím, že jim lepší výsledky přinese likvidace. |
| --- | --- |

(91)

Ohledně veřejnoprávních věřitelů veřejnoprávních pohledávek Polsko informuje, že uvolnění zástav držených veřejnoprávními věřiteli a přenesení pohledávek na nový subjekt, Operatora, neprobíhá automaticky. Je vyžadován výlučný a individuální souhlas každého veřejnoprávního věřitele, držitele veřejnoprávních pohledávek, což – podle názoru Polska – je dobrovolnou záležitostí. Toho jsou nejlepším příkladem tři veřejní držitelé veřejnoprávních pohledávek (Finanční úřad v Częstochowé, FGŚP a obec Poraj), kteří odmítli restrukturalizaci podle zvláštních pravidel s tím, že jim lepší výsledky přinese likvidace.

2.   Činnost Huty Stali Częstochowa

| (92) | Polsko rovněž poskytlo informace týkající se činnosti HSCz. Dokazuje, že postoupení aktiv k výrobě oceli firmou HCz ve prospěch HSCz je činnost, s níž by obvykle každý soukromoprávní věřitel souhlasil. V souvislosti s tím, že dlouhotrvající působení soudních správců před bankrotem by mohlo způsobit přerušení výroby, je řešení spočívající v pronájmu tohoto majetku nezávislé firmě neovládané správci konkurzní podstaty způsobem, jak udržet hodnotu aktiv na základě pokračování v činnosti. Z tohoto důvodu by soukromoprávní věřitel v rámci smlouvy o pronájmu rovněž souhlasil s odročením splatnosti. |
| --- | --- |

(92)

Polsko rovněž poskytlo informace týkající se činnosti HSCz. Dokazuje, že postoupení aktiv k výrobě oceli firmou HCz ve prospěch HSCz je činnost, s níž by obvykle každý soukromoprávní věřitel souhlasil. V souvislosti s tím, že dlouhotrvající působení soudních správců před bankrotem by mohlo způsobit přerušení výroby, je řešení spočívající v pronájmu tohoto majetku nezávislé firmě neovládané správci konkurzní podstaty způsobem, jak udržet hodnotu aktiv na základě pokračování v činnosti. Z tohoto důvodu by soukromoprávní věřitel v rámci smlouvy o pronájmu rovněž souhlasil s odročením splatnosti.

| (93) | Kromě toho, Polsko ve své činnosti nespatřuje známky poskytnutí státní podpory, protože financování pocházelo z půjček poskytovaných dodavateli na základě komerčních zásad a záloh zákazníků ocelárny, kteří nechtěli HCz/HSCz jako klienta ztratit. |
| --- | --- |

(93)

Kromě toho, Polsko ve své činnosti nespatřuje známky poskytnutí státní podpory, protože financování pocházelo z půjček poskytovaných dodavateli na základě komerčních zásad a záloh zákazníků ocelárny, kteří nechtěli HCz/HSCz jako klienta ztratit.

| (94) | V otázce úhrady účtů za elektrickou energii ve prospěch fy PSE, Polsko dokazuje, že garance nebyly státní podporou, protože HSCz platila TFS za zajištění podle tržní hodnoty rovnající se 2 % z jejich skutečné hodnoty. Tato hodnota se vypočítává s přihlédnutím k tomu, že garantovaná částka neměla nikdy překročit 6 mil. PLN, v souvislosti s čímž provize ve výši 120 000 PLN se fakticky musí rovnat 2 %. Pro porovnání Polsko uvádí příklad Státního fondu úvěrových záruk (Krajowy Fundusz Poręczeń Kredytowych), který „záruky na půjčky“ nabízí klientům více než 25 komerčních bank podle procentové míry, která aktuálně činí do 1 % na 1 rok, 1,2 % na 2 roky a 1,4 % na 3 roky. Polsko tedy tvrdí, že náklady na garanci a částky za ni odpovídají tehdy platným tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(94)

V otázce úhrady účtů za elektrickou energii ve prospěch fy PSE, Polsko dokazuje, že garance nebyly státní podporou, protože HSCz platila TFS za zajištění podle tržní hodnoty rovnající se 2 % z jejich skutečné hodnoty. Tato hodnota se vypočítává s přihlédnutím k tomu, že garantovaná částka neměla nikdy překročit 6 mil. PLN, v souvislosti s čímž provize ve výši 120 000 PLN se fakticky musí rovnat 2 %. Pro porovnání Polsko uvádí příklad Státního fondu úvěrových záruk (Krajowy Fundusz Poręczeń Kredytowych), který „záruky na půjčky“ nabízí klientům více než 25 komerčních bank podle procentové míry, která aktuálně činí do 1 % na 1 rok, 1,2 % na 2 roky a 1,4 % na 3 roky. Polsko tedy tvrdí, že náklady na garanci a částky za ni odpovídají tehdy platným tržním podmínkám.

3.   Dotace a jiné prostředky podpory

| (95) | Za prvé, Polsko přiznává, že podpora pro HCz ve výši 19 699 452 PLN (4 147 332 EUR) přiznaná mezi rokem 1997 a květnem 2002, byla restrukturalizační podporou. |
| --- | --- |

(95)

Za prvé, Polsko přiznává, že podpora pro HCz ve výši 19 699 452 PLN (4 147 332 EUR) přiznaná mezi rokem 1997 a květnem 2002, byla restrukturalizační podporou.

| (96) | Za druhé, co se týče podpory KBN, Polsko přece jen má za to, že dotace splňují rámcová kritéria zásad Společenství ve věci přiznávání státní podpory na výzkumné práce a rozvoj (dále nazývané jako „Rámcové zásady týkající se výzkumných prací a rozvoje“) (47) a měly by být považovány za podporu tohoto druhu. |
| --- | --- |

(96)

Za druhé, co se týče podpory KBN, Polsko přece jen má za to, že dotace splňují rámcová kritéria zásad Společenství ve věci přiznávání státní podpory na výzkumné práce a rozvoj (dále nazývané jako „Rámcové zásady týkající se výzkumných prací a rozvoje“) (47) a měly by být považovány za podporu tohoto druhu.

| (97) | Polsko konstatuje, že z části tyto pochází z nařízení Předsedy KBN ze dne 30. listopadu 2001 – v záležitosti kritérií a způsobu přiznávání a zúčtování finančních prostředků určovaných ve státním rozpočtu na vědu, které ve Smlouvě o přistoupení k EU bylo uvedeno v seznamu stávajících prostředků podpory. Týká se to přinejmenším dotací ve výši 1 380 000 PLN ve prospěch HSCz, které byly přiznány po přijetí uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(97)

Polsko konstatuje, že z části tyto pochází z nařízení Předsedy KBN ze dne 30. listopadu 2001 – v záležitosti kritérií a způsobu přiznávání a zúčtování finančních prostředků určovaných ve státním rozpočtu na vědu, které ve Smlouvě o přistoupení k EU bylo uvedeno v seznamu stávajících prostředků podpory. Týká se to přinejmenším dotací ve výši 1 380 000 PLN ve prospěch HSCz, které byly přiznány po přijetí uvedeného nařízení.

| (98) | Polsko dále rovněž tvrdí, že dotace KBN pro HCz ve výši 5 461 620 PLN, ačkoliv nebyly přiznány v rámci Programu, by měly být uznány jako odůvodněné, protože jsou slučitelné s podobnými podmínkami Rámcových zásad o přiznávání státní podpory na výzkum a rozvoj. I když byly poskytnuty před vstoupením tohoto Programu v platnost, byla tato podpora hodnocena na základě těch samých kritérií Programu a v souvislosti s tím jako slučitelná s Rámcovými zásadami týkajícími se výzkumných prací a rozvoje. Polsko prohlašuje, že nemá dostatek podrobnějších informací na téma této podpory podle části II, protože KBN byl mezitím zrušen. |
| --- | --- |

(98)

Polsko dále rovněž tvrdí, že dotace KBN pro HCz ve výši 5 461 620 PLN, ačkoliv nebyly přiznány v rámci Programu, by měly být uznány jako odůvodněné, protože jsou slučitelné s podobnými podmínkami Rámcových zásad o přiznávání státní podpory na výzkum a rozvoj. I když byly poskytnuty před vstoupením tohoto Programu v platnost, byla tato podpora hodnocena na základě těch samých kritérií Programu a v souvislosti s tím jako slučitelná s Rámcovými zásadami týkajícími se výzkumných prací a rozvoje. Polsko prohlašuje, že nemá dostatek podrobnějších informací na téma této podpory podle části II, protože KBN byl mezitím zrušen.

| (99) | Za třetí, Polsko dokazuje, že v mezidobí byly splaceny různé finanční prostředky ve prospěch HSCz. Odročené platby za pronájem ve prospěch HCz, jako i úroky vymahatelné ve prospěch správy sociálního zabezpečení ZUS a FGSP byly vyrovnány včetně zákonných úroků ve výši 16 % mezi červencem roku 2002 a dnem 21. lednem 2003, dalších 13 % bylo uhrazeno do dne 24. září roku 2003 a 12,25 % – do dne 25. listopadu 2004. |
| --- | --- |

(99)

Za třetí, Polsko dokazuje, že v mezidobí byly splaceny různé finanční prostředky ve prospěch HSCz. Odročené platby za pronájem ve prospěch HCz, jako i úroky vymahatelné ve prospěch správy sociálního zabezpečení ZUS a FGSP byly vyrovnány včetně zákonných úroků ve výši 16 % mezi červencem roku 2002 a dnem 21. lednem 2003, dalších 13 % bylo uhrazeno do dne 24. září roku 2003 a 12,25 % – do dne 25. listopadu 2004.

| (100) | A konečně podpora ve formě daňových úlev přiznaných od PFRON a finančním úřadem ve výši 62 116 PLN (přibližně 13 077 EUR) nebyla vrácena, protože daňové orgány nepřijímají úhrady bez rozhodnutí o získání pohledávky. Polsko přesto tvrdí, že tato podpora vyhovuje zásadě de minimis. |
| --- | --- |

(100)

A konečně podpora ve formě daňových úlev přiznaných od PFRON a finančním úřadem ve výši 62 116 PLN (přibližně 13 077 EUR) nebyla vrácena, protože daňové orgány nepřijímají úhrady bez rozhodnutí o získání pohledávky. Polsko přesto tvrdí, že tato podpora vyhovuje zásadě de minimis.

4.   Potvrzení změn ve SPR

| (101) | Polsko navrhuje, aby Komise souhlasila se změnou SPR podle bodu 10 Protokolu číslo 8. Polsko ujišťuje, že HCz bude pokračovat ve své činnosti bez podpory, a že nebude zlikvidována. Za to se Polsko zavazuje, že v letech 1997 – 2006 neobdrží HCz dodatečnou státní podporu a nezvýší výše uvedené výrobní kapacity před koncem roku 2006, a tedy před koncem období restrukturalizace určeném Protokolem číslo 8. |
| --- | --- |

(101)

Polsko navrhuje, aby Komise souhlasila se změnou SPR podle bodu 10 Protokolu číslo 8. Polsko ujišťuje, že HCz bude pokračovat ve své činnosti bez podpory, a že nebude zlikvidována. Za to se Polsko zavazuje, že v letech 1997 – 2006 neobdrží HCz dodatečnou státní podporu a nezvýší výše uvedené výrobní kapacity před koncem roku 2006, a tedy před koncem období restrukturalizace určeném Protokolem číslo 8.

| (102) | Polské vládní orgány vysvětlují, že při zpracovávání SPR na podzim roku 2002 byla považována restrukturalizace HCz bez státní podpory za neuskutečnitelnou. Po dobu, po kterou existovala možnost úplného splacení dluhů za podpory státu, nebyl žádný z věřitelů ochoten anulovat svou část dluhu. Teprve když byla v SPR odmítnuta možnost udělení podpory pro HCz, rozhodli se věřitelé podniku k zredukování svých pohledávek. Kromě toho, až teprve nabytí platnosti zákona ze dne 30.10.2002 se stalo účinným nástrojem v rámci polských právních předpisů, umožňujícím odepsání veřejnoprávních pohledávek a vyplacení věřitelů při řízení probíhajícím pod jejich kontrolou. |
| --- | --- |

(102)

Polské vládní orgány vysvětlují, že při zpracovávání SPR na podzim roku 2002 byla považována restrukturalizace HCz bez státní podpory za neuskutečnitelnou. Po dobu, po kterou existovala možnost úplného splacení dluhů za podpory státu, nebyl žádný z věřitelů ochoten anulovat svou část dluhu. Teprve když byla v SPR odmítnuta možnost udělení podpory pro HCz, rozhodli se věřitelé podniku k zredukování svých pohledávek. Kromě toho, až teprve nabytí platnosti zákona ze dne 30.10.2002 se stalo účinným nástrojem v rámci polských právních předpisů, umožňujícím odepsání veřejnoprávních pohledávek a vyplacení věřitelů při řízení probíhajícím pod jejich kontrolou.

5.   Ubezpečení o vymezení činnosti LNM, MSP a HCz

| (103) | Polsko ubezpečuje Komisi, že prodejní smlouva MH, HSCz a jiných společností strategickému investorovi vyloučí možnost udělení státní podpory pro HCz prostřednictvím kteréhokoliv z příjemců v rámci Protokolu č. 8. Z tohoto důvodu budou do prodejní smlouvy s investorem zahrnuty předpokládané příslušné monitorující nástroje. |
| --- | --- |

(103)

Polsko ubezpečuje Komisi, že prodejní smlouva MH, HSCz a jiných společností strategickému investorovi vyloučí možnost udělení státní podpory pro HCz prostřednictvím kteréhokoliv z příjemců v rámci Protokolu č. 8. Z tohoto důvodu budou do prodejní smlouvy s investorem zahrnuty předpokládané příslušné monitorující nástroje.

VI.   HODNOCENÍ PODPORY

1.   Platné právní předpisy

| (104) | Protokol číslo 8 bod 1 stanoví, že „jestliže neporušuje ustanovení článku 87 a 88 Smlouvy o ES, uznává se státní podpora poskytnutá Polskem na účely restrukturalizace ve prospěch určených částí polského hutnictví za vyhovující zásadám společného trhu“, jestliže, mimo jiného, jsou splněny podmínky uvedené ve výše zmíněném Protokolu. |
| --- | --- |

(104)

Protokol číslo 8 bod 1 stanoví, že „jestliže neporušuje ustanovení článku 87 a 88 Smlouvy o ES, uznává se státní podpora poskytnutá Polskem na účely restrukturalizace ve prospěch určených částí polského hutnictví za vyhovující zásadám společného trhu“, jestliže, mimo jiného, jsou splněny podmínky uvedené ve výše zmíněném Protokolu.

| (105) | Podle bodu 3 Protokolu číslo 8 se pro obdržení státní podpory kvalifikují výhradně společnosti uvedené v příloze č. 1. Polsko vybralo 8 společností, které se na seznamu ocitly. Není v něm HCz, HSCz, ani žádná z podřízených společností HCz. |
| --- | --- |

(105)

Podle bodu 3 Protokolu číslo 8 se pro obdržení státní podpory kvalifikují výhradně společnosti uvedené v příloze č. 1. Polsko vybralo 8 společností, které se na seznamu ocitly. Není v něm HCz, HSCz, ani žádná z podřízených společností HCz.

| (106) | V Protokolu č. 8 odstavci třetím bod 6 je zakázáno poskytování jakékoliv dodatečné státní podpory na restrukturalizační účely ve prospěch polského hutnictví. Na základě toho je podle bodu 18 Protokolu č. 8 Komise zplnomocněna přijmout „odpovídající prostředky zajišťující, že každá společnost bude muset obdrženou podporu vrátit“, jestliže se při monitorování procesu restrukturalizace objeví rozpory, jako následek poskytnutí „dodatečné, nepatřičné státní podpory hutnictví“. |
| --- | --- |

(106)

V Protokolu č. 8 odstavci třetím bod 6 je zakázáno poskytování jakékoliv dodatečné státní podpory na restrukturalizační účely ve prospěch polského hutnictví. Na základě toho je podle bodu 18 Protokolu č. 8 Komise zplnomocněna přijmout „odpovídající prostředky zajišťující, že každá společnost bude muset obdrženou podporu vrátit“, jestliže se při monitorování procesu restrukturalizace objeví rozpory, jako následek poskytnutí „dodatečné, nepatřičné státní podpory hutnictví“.

| (107) | Platnost ochranné doby pro poskytování podpory v rámci restrukturalizace polského hutnictví v rámci Smlouvy o ES přesunula Rada do dne 31. prosince 2006. Toto bylo rozhodnutí vycházející z Protokolu čís. 8 v rámci Smlouvy o přistoupení Polska do EU. Aby bylo tohoto cílu dosaženo, zahrnuje časové období před přistoupením i po přistoupení. Přesněji vyjádřeno, opravňuje k omezené podpoře restrukturalizačních cílů v letech 1997 – 2003, a zakazuje další státní podporu na restrukturalizační účely polského hutnictví v období let 1997 – 2006. V tomto ohledu se jednoznačně odlišuje od jiných předpisů Smlouvy o přistoupení, jako je přechodný mechanizmus uvedený v příloze IV („stávající proces podpory“), který se týká pouze státní podpory poskytované před přistoupením v takové míře, v jaké „bude nadále používána po“ datu přistoupení. Protokol číslo 8 je tedy možné vnímat, jako lex specialis, které v rozsahu záležitostí, jichž se dotýká, nahrazuje jiné předpisy Smlouvy o přistoupení k EU (48). |
| --- | --- |

(107)

Platnost ochranné doby pro poskytování podpory v rámci restrukturalizace polského hutnictví v rámci Smlouvy o ES přesunula Rada do dne 31. prosince 2006. Toto bylo rozhodnutí vycházející z Protokolu čís. 8 v rámci Smlouvy o přistoupení Polska do EU. Aby bylo tohoto cílu dosaženo, zahrnuje časové období před přistoupením i po přistoupení. Přesněji vyjádřeno, opravňuje k omezené podpoře restrukturalizačních cílů v letech 1997 – 2003, a zakazuje další státní podporu na restrukturalizační účely polského hutnictví v období let 1997 – 2006. V tomto ohledu se jednoznačně odlišuje od jiných předpisů Smlouvy o přistoupení, jako je přechodný mechanizmus uvedený v příloze IV („stávající proces podpory“), který se týká pouze státní podpory poskytované před přistoupením v takové míře, v jaké „bude nadále používána po“ datu přistoupení. Protokol číslo 8 je tedy možné vnímat, jako lex specialis, které v rozsahu záležitostí, jichž se dotýká, nahrazuje jiné předpisy Smlouvy o přistoupení k EU (48).

| (108) | Vzhledem k tomu, že ani články 87 a 88 Smlouvy o založení Evropských Společenství se normálně netýkají podpory poskytované před přistoupením, která se už nepoužívá po přistoupení, zápisy Protokolu číslo 8 rozšiřují kontrolu nad státní podporou v rámci Smlouvy o ES na všechnu podporu poskytovanou na restrukturalizaci polského hutnictví v letech 1997 – 2006. |
| --- | --- |

(108)

Vzhledem k tomu, že ani články 87 a 88 Smlouvy o založení Evropských Společenství se normálně netýkají podpory poskytované před přistoupením, která se už nepoužívá po přistoupení, zápisy Protokolu číslo 8 rozšiřují kontrolu nad státní podporou v rámci Smlouvy o ES na všechnu podporu poskytovanou na restrukturalizaci polského hutnictví v letech 1997 – 2006.

| (109) | V souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES je rozhodnutí možné přijmout po přistoupení Polska k EU, protože jestliže neexistují podrobné předpisy v Protokolu č. 8, musí se použít normální pravidla a zásady. Z toho důvodu je také použito Nařízení Rady (ES) číslo 659/1999 ze dne 22. března 1999, stanovující podrobné zásady používání ustanovení článku 93 Smlouvy o ES
   (49) (dále nazývané jen jako „procedurální nařízení“). |
| --- | --- |

(109)

V souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES je rozhodnutí možné přijmout po přistoupení Polska k EU, protože jestliže neexistují podrobné předpisy v Protokolu č. 8, musí se použít normální pravidla a zásady. Z toho důvodu je také použito Nařízení Rady (ES) číslo 659/1999 ze dne 22. března 1999, stanovující podrobné zásady používání ustanovení článku 93 Smlouvy o ES
   (49) (dále nazývané jen jako „procedurální nařízení“).

2.   Existence podpory

| (110) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES státní podpora, a tedy veškerá podpora přiznávaná členským státem, nebo při použití státních rezerv v jakékoliv formě, která narušuje nebo hrozí porušením hospodářské soutěže prostřednictvím podpory některému podniku, je neslučitelná se zásadami společného trhu v rozsahu, v jakém ovlivňuje obchodní výměnu mezi členskými státy. Článek 86 odst. 1 Smlouvy o ES specifikuje, že čl. 87 Smlouvy o ES se vztahuje rovněž na veřejné podniky, to znamená na podniky řízené státem. |
| --- | --- |

(110)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES státní podpora, a tedy veškerá podpora přiznávaná členským státem, nebo při použití státních rezerv v jakékoliv formě, která narušuje nebo hrozí porušením hospodářské soutěže prostřednictvím podpory některému podniku, je neslučitelná se zásadami společného trhu v rozsahu, v jakém ovlivňuje obchodní výměnu mezi členskými státy. Článek 86 odst. 1 Smlouvy o ES specifikuje, že čl. 87 Smlouvy o ES se vztahuje rovněž na veřejné podniky, to znamená na podniky řízené státem.

a)   Podpora při restrukturalizaci Hutě Częstochowa a použití testu soukromého věřitele

| (111) | Umoření dluhů vládou podporuje konkurenceschopnost, protože znamená souhlas s utracením příjmů, a je formou podpory ze státních prostředků. Nicméně však, podle tradiční judikatury, jsou veřejné prostředky státní podporou ve výkladu čl. 87 Smlouvy o ES jenom tehdy, když podnik který je dostane, získává konkurenční převahu, kterou by za normálních tržních podmínek nezískal. Ve skutečnosti je určeno, že investor v podmínkách tržního hospodářství může realizovat strukturální politiku, v rámci níž se řídí dlouhodobými perspektivami návratnosti investovaného kapitálu. Avšak na druhé straně, jak vyplývá ze stávající judikatury, věřitel v podmínkách tržního hospodářství by spíše dbal na to, získat splacení dlužných částek od dlužníka nacházejícího se v těžké finanční situaci v rozumném časovém horizontu (50). |
| --- | --- |

(111)

Umoření dluhů vládou podporuje konkurenceschopnost, protože znamená souhlas s utracením příjmů, a je formou podpory ze státních prostředků. Nicméně však, podle tradiční judikatury, jsou veřejné prostředky státní podporou ve výkladu čl. 87 Smlouvy o ES jenom tehdy, když podnik který je dostane, získává konkurenční převahu, kterou by za normálních tržních podmínek nezískal. Ve skutečnosti je určeno, že investor v podmínkách tržního hospodářství může realizovat strukturální politiku, v rámci níž se řídí dlouhodobými perspektivami návratnosti investovaného kapitálu. Avšak na druhé straně, jak vyplývá ze stávající judikatury, věřitel v podmínkách tržního hospodářství by spíše dbal na to, získat splacení dlužných částek od dlužníka nacházejícího se v těžké finanční situaci v rozumném časovém horizontu (50).

| (112) | Proto také dle názoru soudu první instance, jestliže dlužník nacházející se v těžké finanční situaci navrhuje restrukturalizaci dluhu, aby se vyhnul likvidaci, každý věřitel musí přinejmenším přesně porovnat prospěch spojený se získáním nabízené částky v rámci restrukturalizačního plánu a částku, kterou by mohl získat cestou případného bankrotu firmy (takové hodnocení se v další části nazývá „testem soukromého věřitele“) (51). Soud v první instanci určil, že na test soukromého věřitele má vliv mnoho činitelů, společně s druhem pohledávek věřitele (garantované nároky, preferenční nebo běžné), charakterem a rozsahem poskytnutého zabezpečení, věřitelova hodnocení šancí firmy stát se opět ziskovou, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace. |
| --- | --- |

(112)

Proto také dle názoru soudu první instance, jestliže dlužník nacházející se v těžké finanční situaci navrhuje restrukturalizaci dluhu, aby se vyhnul likvidaci, každý věřitel musí přinejmenším přesně porovnat prospěch spojený se získáním nabízené částky v rámci restrukturalizačního plánu a částku, kterou by mohl získat cestou případného bankrotu firmy (takové hodnocení se v další části nazývá „testem soukromého věřitele“) (51). Soud v první instanci určil, že na test soukromého věřitele má vliv mnoho činitelů, společně s druhem pohledávek věřitele (garantované nároky, preferenční nebo běžné), charakterem a rozsahem poskytnutého zabezpečení, věřitelova hodnocení šancí firmy stát se opět ziskovou, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace.

| (113) | V otázce restrukturalizace HCz provedla Komise ohodnocení dokumentace a informací poskytnutých jí Polskem a uznala, že pochybnosti vyjádřené při zahájení řízení byly rozptýleny. Komise zastává názor, že restrukturalizace splňuje požadavky testu soukromoprávního věřitele. |
| --- | --- |

(113)

V otázce restrukturalizace HCz provedla Komise ohodnocení dokumentace a informací poskytnutých jí Polskem a uznala, že pochybnosti vyjádřené při zahájení řízení byly rozptýleny. Komise zastává názor, že restrukturalizace splňuje požadavky testu soukromoprávního věřitele.

| (114) | Vycházejíc z analýzy firmy PWC, Komise již není názoru, že z důvodu zajištění, jaká mají veřejnoprávní věřitelé – držitelé veřejnoprávních pohledávek, by likvidace přinesla lepší výsledky než restrukturalizace. Na základě vysvětlení obsažených v analýze vypracované PWC Komise chápe, že veřejní věřitelé měli podobné zabezpečení jako privátní věřitelé stejnými výrobními aktivy, byla však zaregistrována později než zajištění soukromoprávních věřitelů. V souvislosti s tím, bude prioritním uspokojení pohledávek soukromých věřitelů, což způsobí snížení úrovně, na jaké budou uspokojeny pohledávky věřitelů veřejnoprávních pohledávek. |
| --- | --- |

(114)

Vycházejíc z analýzy firmy PWC, Komise již není názoru, že z důvodu zajištění, jaká mají veřejnoprávní věřitelé – držitelé veřejnoprávních pohledávek, by likvidace přinesla lepší výsledky než restrukturalizace. Na základě vysvětlení obsažených v analýze vypracované PWC Komise chápe, že veřejní věřitelé měli podobné zabezpečení jako privátní věřitelé stejnými výrobními aktivy, byla však zaregistrována později než zajištění soukromoprávních věřitelů. V souvislosti s tím, bude prioritním uspokojení pohledávek soukromých věřitelů, což způsobí snížení úrovně, na jaké budou uspokojeny pohledávky věřitelů veřejnoprávních pohledávek.

| (115) | Kromě toho, může nyní Komise uznat, že aktuální návrh restrukturalizace HCz dovoluje získat výhody pro každého z veřejných věřitelů. Z tohoto důvodu Komise konstatuje, že hodnocení týkající se věřitelů soukromoprávních pohledávek má být vztaženo k situaci, která byla v prosinci roku 2003. Později sice došlo ke změně restrukturalizační dohody, ale její základní prvky zůstaly od té doby v platnosti. Naproti tomu správným datem pro veřejnoprávní věřitele – držitele veřejnoprávních pohledávek je červen 2005, protože tito věřitelé musí ještě vyjádřit bezpodmínečný souhlas s podmínkami rozhodnutí o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(115)

Kromě toho, může nyní Komise uznat, že aktuální návrh restrukturalizace HCz dovoluje získat výhody pro každého z veřejných věřitelů. Z tohoto důvodu Komise konstatuje, že hodnocení týkající se věřitelů soukromoprávních pohledávek má být vztaženo k situaci, která byla v prosinci roku 2003. Později sice došlo ke změně restrukturalizační dohody, ale její základní prvky zůstaly od té doby v platnosti. Naproti tomu správným datem pro veřejnoprávní věřitele – držitele veřejnoprávních pohledávek je červen 2005, protože tito věřitelé musí ještě vyjádřit bezpodmínečný souhlas s podmínkami rozhodnutí o restrukturalizaci.

| (116) | Analýza, ze které vyplývá, že restrukturalizace bude pro věřitele výhodnější než bankrot, se potvrzuje dokonce i v kontextu nejlepšího možného scénáře bankrotu určeného pro veřejnoprávní věřitele. V případě akceptace takového scénáře, pouze tři veřejní věřitelé veřejnoprávních pohledávek v roce 2005 a jeden veřejnoprávní věřitel pohledávek soukromoprávních v roce 2003 (52), by mohli v případě restrukturalizace opravdu získat méně, než v případě bankrotu. Avšak všichni tři veřejnoprávní věřitelé veřejnoprávních pohledávek se vyslovili proti restrukturalizaci, a polské vládní orgány zaručily plnou úhradu jejich pohledávek z aktiv RFG. Proto tito veřejnoprávní věřitelé neposkytli dlužníkovi žádné výhody, ani nezapojili veřejné prostředky, a jejich chování tedy není možné spojovat s formou státní podpory (53). |
| --- | --- |

(116)

Analýza, ze které vyplývá, že restrukturalizace bude pro věřitele výhodnější než bankrot, se potvrzuje dokonce i v kontextu nejlepšího možného scénáře bankrotu určeného pro veřejnoprávní věřitele. V případě akceptace takového scénáře, pouze tři veřejní věřitelé veřejnoprávních pohledávek v roce 2005 a jeden veřejnoprávní věřitel pohledávek soukromoprávních v roce 2003 (52), by mohli v případě restrukturalizace opravdu získat méně, než v případě bankrotu. Avšak všichni tři veřejnoprávní věřitelé veřejnoprávních pohledávek se vyslovili proti restrukturalizaci, a polské vládní orgány zaručily plnou úhradu jejich pohledávek z aktiv RFG. Proto tito veřejnoprávní věřitelé neposkytli dlužníkovi žádné výhody, ani nezapojili veřejné prostředky, a jejich chování tedy není možné spojovat s formou státní podpory (53).

| (117) | Ve vztahu k veřejnému věřiteli soukromoprávních pohledávek, závodu Energetický podnik, který je regionálním dodavatelem energie v oblasti Częstochowa, je si třeba nejdříve povšimnout, že rozdíl mezi úrovní uspokojení jeho pohledávek v případě restrukturalizace a v případě bankrotu je velmi malý. Za druhé zase Komise chápe, že soukromoprávní věřitel dodávající služby ve prospěch HCz se ve většině případů bude vyslovovat proti jejímu úpadku, protože v případě přerušení výroby firmou HCz na delší dobu nebo jejího úplného zastavení, by ztratil významného klienta. Zvláště se to dotýká Energetického podniku, pro který by to znamenalo ztrátu největšího odběratele. Věřitel tedy postupoval podle svých zájmů a nepřevedl na HCz žádné nepatřičné výhody. |
| --- | --- |

(117)

Ve vztahu k veřejnému věřiteli soukromoprávních pohledávek, závodu Energetický podnik, který je regionálním dodavatelem energie v oblasti Częstochowa, je si třeba nejdříve povšimnout, že rozdíl mezi úrovní uspokojení jeho pohledávek v případě restrukturalizace a v případě bankrotu je velmi malý. Za druhé zase Komise chápe, že soukromoprávní věřitel dodávající služby ve prospěch HCz se ve většině případů bude vyslovovat proti jejímu úpadku, protože v případě přerušení výroby firmou HCz na delší dobu nebo jejího úplného zastavení, by ztratil významného klienta. Zvláště se to dotýká Energetického podniku, pro který by to znamenalo ztrátu největšího odběratele. Věřitel tedy postupoval podle svých zájmů a nepřevedl na HCz žádné nepatřičné výhody.

| (118) | Mimo to, Komise rozumí, že vezmeme-li v úvahu výše uvedenou judikaturu (54), podle které „částka, kterou obdrží v případě likvidace“ musí být porovnávána s „hodnocením šance firmy staát se ziskovou“, vyžaduje test soukromoprávního věřitele realistické ohodnocení bankrotu ve vztahu k restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(118)

Mimo to, Komise rozumí, že vezmeme-li v úvahu výše uvedenou judikaturu (54), podle které „částka, kterou obdrží v případě likvidace“ musí být porovnávána s „hodnocením šance firmy staát se ziskovou“, vyžaduje test soukromoprávního věřitele realistické ohodnocení bankrotu ve vztahu k restrukturalizaci.

| (119) | Restrukturalizační šance v uvažovaném případě jsou evidentní. Soukromoprávní pohledávky budou prodány strategickému investorovi, a byly (v roce 2003) a stále jsou (v roce 2005) důvody k tomu, že byly podány důležité nabídky. Kromě toho, převedení pohledávek na Operatora se rovněž zdá mít správné ekonomické odůvodnění. Hodnotu aktiv také potvrdila důvěryhodná auditorská firma. |
| --- | --- |

(119)

Restrukturalizační šance v uvažovaném případě jsou evidentní. Soukromoprávní pohledávky budou prodány strategickému investorovi, a byly (v roce 2003) a stále jsou (v roce 2005) důvody k tomu, že byly podány důležité nabídky. Kromě toho, převedení pohledávek na Operatora se rovněž zdá mít správné ekonomické odůvodnění. Hodnotu aktiv také potvrdila důvěryhodná auditorská firma.

| (120) | Komise rovněž rozumí, že v případě bankrotu se nedají zajistit částky kalkulované jako příklady v analýze PWC. Analýza byla vyhotovena spíše na základě nejlepšího scénáře pro veřejnoprávní věřitele a vychází z podobných očekávání předpokládajících prodej aktiv, jako jsou ta doporučená k restrukturalizaci. Chybí však garance toho, že prodej aktiv správcem proběhne najednou, v rámci jednoho řízení. Namísto toho někteří věřitelé mohou převzít zastavená aktiva, následkem čehož bude při prodeji cena pravděpodobně nižší, než v rámci procesu restrukturalizace. K potvrzení tohoto předpokladu předložilo Polsko empirické důkazy. |
| --- | --- |

(120)

Komise rovněž rozumí, že v případě bankrotu se nedají zajistit částky kalkulované jako příklady v analýze PWC. Analýza byla vyhotovena spíše na základě nejlepšího scénáře pro veřejnoprávní věřitele a vychází z podobných očekávání předpokládajících prodej aktiv, jako jsou ta doporučená k restrukturalizaci. Chybí však garance toho, že prodej aktiv správcem proběhne najednou, v rámci jednoho řízení. Namísto toho někteří věřitelé mohou převzít zastavená aktiva, následkem čehož bude při prodeji cena pravděpodobně nižší, než v rámci procesu restrukturalizace. K potvrzení tohoto předpokladu předložilo Polsko empirické důkazy.

| (121) | Jednání soukromoprávních věřitelů výrazně poukazuje na právě takový přístup z jejich strany. Ve skutečnosti se také soukromí věřitelé vyslovili pro restrukturalizaci, ačkoliv výsledky uvedené v tabulkách 2 a 3 v jejich případě hovořili spíše ve prospěch likvidace. Například, soukromými subjekty ovládaná banka BPH by v roce 2003 ze svých pohledávek ve výši 75 mil. PLN v případě konkurzního řízení ztratila podíl rovnající se 19 % (14 mil. PLN), zatímco v případě restrukturalizace měla ztratit okolo 49 % (37 mil. PLN). Restrukturalizace porovnávaná tehdy s nejlepším scénářem konkurzního řízení umožňovala návratnost jenom 62 %. Přesto se však BPH vyslovila pro restrukturalizační dohodu. |
| --- | --- |

(121)

Jednání soukromoprávních věřitelů výrazně poukazuje na právě takový přístup z jejich strany. Ve skutečnosti se také soukromí věřitelé vyslovili pro restrukturalizaci, ačkoliv výsledky uvedené v tabulkách 2 a 3 v jejich případě hovořili spíše ve prospěch likvidace. Například, soukromými subjekty ovládaná banka BPH by v roce 2003 ze svých pohledávek ve výši 75 mil. PLN v případě konkurzního řízení ztratila podíl rovnající se 19 % (14 mil. PLN), zatímco v případě restrukturalizace měla ztratit okolo 49 % (37 mil. PLN). Restrukturalizace porovnávaná tehdy s nejlepším scénářem konkurzního řízení umožňovala návratnost jenom 62 %. Přesto se však BPH vyslovila pro restrukturalizační dohodu.

| (122) | Jestliže by se použilo stejné měřítko v případě veřejnoprávních věřitelů, téměř každý z nich by se měl vyslovit pro restrukturalizaci, tzn. všichni veřejnoprávní věřitelé soukromoprávních pohledávek a většina veřejnoprávních věřitelů veřejných pohledávek. |
| --- | --- |

(122)

Jestliže by se použilo stejné měřítko v případě veřejnoprávních věřitelů, téměř každý z nich by se měl vyslovit pro restrukturalizaci, tzn. všichni veřejnoprávní věřitelé soukromoprávních pohledávek a většina veřejnoprávních věřitelů veřejných pohledávek.

| (123) | Komise rozptýlila rovněž další pochybnost v otázce, zda předání výroby HCz ve prospěch HSCz znamenalo poskytnutí podpory. Komise spatřuje racionálnější základy, než je vyhlášení bankrotu v pronájmu ocelářských aktiv samostatné společnosti, která se nachází mimo kontroly správců, jako způsob ochrany hodnoty aktiv na zásadě pokračování v činnosti. |
| --- | --- |

(123)

Komise rozptýlila rovněž další pochybnost v otázce, zda předání výroby HCz ve prospěch HSCz znamenalo poskytnutí podpory. Komise spatřuje racionálnější základy, než je vyhlášení bankrotu v pronájmu ocelářských aktiv samostatné společnosti, která se nachází mimo kontroly správců, jako způsob ochrany hodnoty aktiv na zásadě pokračování v činnosti.

| (124) | Kromě toho Komise uznala, že HSCz získala obratový kapitál a garance od TFS podle komerčních pravidel vyhovujících testu soukromoprávního věřitele. Rozumí tomu, že HSCz byla financována z půjček udělovaných jí dodavateli podle komerčních pravidel a záloh pocházejících od klientů hutě, kteří byli životně zainteresováni na pokračování výroby oceli v Huti Częstochowa. |
| --- | --- |

(124)

Kromě toho Komise uznala, že HSCz získala obratový kapitál a garance od TFS podle komerčních pravidel vyhovujících testu soukromoprávního věřitele. Rozumí tomu, že HSCz byla financována z půjček udělovaných jí dodavateli podle komerčních pravidel a záloh pocházejících od klientů hutě, kteří byli životně zainteresováni na pokračování výroby oceli v Huti Częstochowa.

| (125) | V případě garancí, které poskytla TFS, Komise vycházející z praxe oceňování individuálních záruk připouští, že tato záruka není státní podporou (55). |
| --- | --- |

(125)

V případě garancí, které poskytla TFS, Komise vycházející z praxe oceňování individuálních záruk připouští, že tato záruka není státní podporou (55).

| (126) | Firma HSCz neměla, za prvé, finanční potíže ve významu Směrnic společenství, týkajících se státní podpory s cílem záchrany a restrukturalizace ohrožených podniků (56). Kromě toho, je to nová společnost nezatížená zadlužením, a mající již velké portfolio objednávek. Za druhé, společnost byla schopna získat půjčky na finančních trzích bez státní intervence, a za třetí, garance se týká určité maximální částky a nemá otevřený charakter. |
| --- | --- |

(126)

Firma HSCz neměla, za prvé, finanční potíže ve významu Směrnic společenství, týkajících se státní podpory s cílem záchrany a restrukturalizace ohrožených podniků (56). Kromě toho, je to nová společnost nezatížená zadlužením, a mající již velké portfolio objednávek. Za druhé, společnost byla schopna získat půjčky na finančních trzích bez státní intervence, a za třetí, garance se týká určité maximální částky a nemá otevřený charakter.

| (127) | Co se týče ceny za poskytnutou záruku, nemá Komise důkazy pro to, že zaplacená provize neodpovídá tržní ceně. Stane se to zřejmým, přihlédneme-li k argumentu polské strany uvádějícímu, že garantovaná částka z důvodu smluvních ujednání ve skutečnosti nepřekročila částku 6 mil. PLN a v souvislosti s tím provize činila 2 %. Avšak dokonce v případě provize činící 0,8 %, příklady podobných záruk, u nichž činila provize 1 % ukazují, že to byla provize, která odpovídala tržní hodnotě, vezmeme-li v úvahu fakt, že TFS měla úplné informace o HSCz a v souvislosti s tím byla schopná zavést monitorující prostředky, dovolující omezit garantovanou částku. Komise navíc připomíná, že v jiných věcech, týkajících se hutnictví, považovala za správnou zaplacenou provizi, která byla dokonce nižší než provize v projednávaném případě (57). |
| --- | --- |

(127)

Co se týče ceny za poskytnutou záruku, nemá Komise důkazy pro to, že zaplacená provize neodpovídá tržní ceně. Stane se to zřejmým, přihlédneme-li k argumentu polské strany uvádějícímu, že garantovaná částka z důvodu smluvních ujednání ve skutečnosti nepřekročila částku 6 mil. PLN a v souvislosti s tím provize činila 2 %. Avšak dokonce v případě provize činící 0,8 %, příklady podobných záruk, u nichž činila provize 1 % ukazují, že to byla provize, která odpovídala tržní hodnotě, vezmeme-li v úvahu fakt, že TFS měla úplné informace o HSCz a v souvislosti s tím byla schopná zavést monitorující prostředky, dovolující omezit garantovanou částku. Komise navíc připomíná, že v jiných věcech, týkajících se hutnictví, považovala za správnou zaplacenou provizi, která byla dokonce nižší než provize v projednávaném případě (57).

b)   Dotace a jiné prostředky podpory

| (128) | Finanční prostředky, jaké obdržela HCz v době mezi červnem roku 1997 a květnem 2002 ve výši 25 161 072,08 PLN (okolo 5,3 mil. EUR), byly v její prospěch předány ze státních rezerv. Protože tlustý ocelový plech je předmětem široce rozvinuté obchodní výměny v celé Evropě, podpora tohoto druhu poskytnutá Polskem HCz by tedy mohla narušovat konkurenční prostředí a ovlivňovat obchodní výměnu mezi členskými státy. Proto podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou takové prostředky považovány za státní podporu. |
| --- | --- |

(128)

Finanční prostředky, jaké obdržela HCz v době mezi červnem roku 1997 a květnem 2002 ve výši 25 161 072,08 PLN (okolo 5,3 mil. EUR), byly v její prospěch předány ze státních rezerv. Protože tlustý ocelový plech je předmětem široce rozvinuté obchodní výměny v celé Evropě, podpora tohoto druhu poskytnutá Polskem HCz by tedy mohla narušovat konkurenční prostředí a ovlivňovat obchodní výměnu mezi členskými státy. Proto podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou takové prostředky považovány za státní podporu.

| (129) | Dotace KBN ve výši 1 328 000 PLN rovněž poskytla HSCz ekonomickou převahu, a je tedy státní podporou, protože podobně jako ty pro HCz mají vliv na obchodní výměnu a vytvářejí riziko narušení konkurenčního prostředí. |
| --- | --- |

(129)

Dotace KBN ve výši 1 328 000 PLN rovněž poskytla HSCz ekonomickou převahu, a je tedy státní podporou, protože podobně jako ty pro HCz mají vliv na obchodní výměnu a vytvářejí riziko narušení konkurenčního prostředí.

| (130) | Komise však nevidí žádné výhody v souvislosti s opožděným splacením veřejnoprávních pohledávek firmou HCz. Protože HSCz nebyla ohroženým podnikem, nemá Komise důvod, aby uvěřila, že by se soukromoprávní věřitel v pozici veřejných institucí vyslovil pro splacení své pohledávky v krátkém termínu (58). |
| --- | --- |

(130)

Komise však nevidí žádné výhody v souvislosti s opožděným splacením veřejnoprávních pohledávek firmou HCz. Protože HSCz nebyla ohroženým podnikem, nemá Komise důvod, aby uvěřila, že by se soukromoprávní věřitel v pozici veřejných institucí vyslovil pro splacení své pohledávky v krátkém termínu (58).

| (131) | Kromě toho, podle polských právních předpisů zaplatila fa HSCz zákonem stanovené úroky z dlužných plateb, a jejich výše překročila referenční míru Komise. Komise připomíná, že podle ustanovení článku 14 procedurálního nařízení má řízení ve věci protiprávně přiznané podpory za úkol určit částku, kterou je třeba získat zpět, aby došlo k návratu do situace, jako kdyby žádná podpora nebyla přiznána. Jestliže však příjemce splatil dotaci v částce rovnající se nebo vyšší, než celkové vypočtené úroky ode dne přiznání podpory do doby jejího splacení, takový prostředek, podle praxe Komise, již není státní podporou podle ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(131)

Kromě toho, podle polských právních předpisů zaplatila fa HSCz zákonem stanovené úroky z dlužných plateb, a jejich výše překročila referenční míru Komise. Komise připomíná, že podle ustanovení článku 14 procedurálního nařízení má řízení ve věci protiprávně přiznané podpory za úkol určit částku, kterou je třeba získat zpět, aby došlo k návratu do situace, jako kdyby žádná podpora nebyla přiznána. Jestliže však příjemce splatil dotaci v částce rovnající se nebo vyšší, než celkové vypočtené úroky ode dne přiznání podpory do doby jejího splacení, takový prostředek, podle praxe Komise, již není státní podporou podle ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (132) | Zákonné úroky, jejichž výše se v letech 2002 – 2004 pohybovala mezi 16 % a 12,25 % (viz bod 99), převyšují referenční míru používanou Komisí při splácení podpory. Podle článku 9 nařízení Komise (ES) číslo 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 o výkonu nařízení Rady (ES) čís. 659/1999 určujícího podrobné zásady používání čl. 93 Smlouvy o ES (dále nazývaného jako „vykonávací nařízení“) (59) je průměr sazby pětiletých mezibankovních transakcí swap za poslední tři měsíce předcházejícího roku plus 75 základních bodů. Pro Polsko činila tato referenční míra ode dne 1. května 20047,62 % (60). Před rokem 2004 v Polsku neexistovala sazba pětiletých mezibankovních transakcí swap. V každém případě také jiné ukazatele, jako je průměrná návratnost jednoročních státních obligací, byly znatelně nižší (8,24 % v roce 2002, 5,34 % v r. 2003 a 6,63 % v roce 2004). |
| --- | --- |

(132)

Zákonné úroky, jejichž výše se v letech 2002 – 2004 pohybovala mezi 16 % a 12,25 % (viz bod 99), převyšují referenční míru používanou Komisí při splácení podpory. Podle článku 9 nařízení Komise (ES) číslo 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 o výkonu nařízení Rady (ES) čís. 659/1999 určujícího podrobné zásady používání čl. 93 Smlouvy o ES (dále nazývaného jako „vykonávací nařízení“) (59) je průměr sazby pětiletých mezibankovních transakcí swap za poslední tři měsíce předcházejícího roku plus 75 základních bodů. Pro Polsko činila tato referenční míra ode dne 1. května 20047,62 % (60). Před rokem 2004 v Polsku neexistovala sazba pětiletých mezibankovních transakcí swap. V každém případě také jiné ukazatele, jako je průměrná návratnost jednoročních státních obligací, byly znatelně nižší (8,24 % v roce 2002, 5,34 % v r. 2003 a 6,63 % v roce 2004).

| (133) | Státní podporou může být jenom odročení dlužných plateb Finančnímu úřadu v Częstochowé a PFRONu, celkem ve výši 62 116,09 PLN, které nebyly zaplaceny. |
| --- | --- |

(133)

Státní podporou může být jenom odročení dlužných plateb Finančnímu úřadu v Częstochowé a PFRONu, celkem ve výši 62 116,09 PLN, které nebyly zaplaceny.

3.   Slučitelnost podpory se zásadami společného trhu

| (134) | Podporu, kterou obdržela firma HCz v období od června roku 1997 do května 2002 ve výši 25 161 072,08 PLN jí byla přiznána vzhledem ke skutečnosti, že následně jí bude na základě SPR a Protokolu číslo 8 jako státní podpora uznána, ale potom vzhledem k bankrotu HCz nebyla vzata v úvahu. Avšak, protože podle Protokolu číslo 8 byla taková podpora nepovolená, je nadále zakázanou podporou restrukturalizačních záměrů, ledaže by v rámci jiných pravidel týkajících se státní podpory byla povolenou podporou. |
| --- | --- |

(134)

Podporu, kterou obdržela firma HCz v období od června roku 1997 do května 2002 ve výši 25 161 072,08 PLN jí byla přiznána vzhledem ke skutečnosti, že následně jí bude na základě SPR a Protokolu číslo 8 jako státní podpora uznána, ale potom vzhledem k bankrotu HCz nebyla vzata v úvahu. Avšak, protože podle Protokolu číslo 8 byla taková podpora nepovolená, je nadále zakázanou podporou restrukturalizačních záměrů, ledaže by v rámci jiných pravidel týkajících se státní podpory byla povolenou podporou.

| (135) | Komise upozorňuje na to, že zásady státní podpory pro sektor ocelářství byly až do dne 23. července roku 2002 obsaženy v rozhodnutí Komise číslo 2496/96/ECSC ze dne 18. prosince 1996 stanovujícího předpisy Společenství týkající se státní podpory pro ocelářský průmysl (61) (dále nazývané „kodex podpory pro ocelářský průmysl“) (62). |
| --- | --- |

(135)

Komise upozorňuje na to, že zásady státní podpory pro sektor ocelářství byly až do dne 23. července roku 2002 obsaženy v rozhodnutí Komise číslo 2496/96/ECSC ze dne 18. prosince 1996 stanovujícího předpisy Společenství týkající se státní podpory pro ocelářský průmysl (61) (dále nazývané „kodex podpory pro ocelářský průmysl“) (62).

| (136) | Kodex podpory pro ocelářský průmysl povoluje v článku 2 podporu odpovídající požadavkům rámcových zásad o výzkumných pracích a rozvoji. Komise na základě pěti prostředků podpory, které KBN přiznal ve výši částky 5 461 620 PLN, má zato, že neexistují vážné pochybnosti o jejich slučitelnosti s rámcovými zásadami pro výzkumné práce a rozvoj podle přílohy IV čl. 3 odst. 2 Smlouvy o přistoupení (63). |
| --- | --- |

(136)

Kodex podpory pro ocelářský průmysl povoluje v článku 2 podporu odpovídající požadavkům rámcových zásad o výzkumných pracích a rozvoji. Komise na základě pěti prostředků podpory, které KBN přiznal ve výši částky 5 461 620 PLN, má zato, že neexistují vážné pochybnosti o jejich slučitelnosti s rámcovými zásadami pro výzkumné práce a rozvoj podle přílohy IV čl. 3 odst. 2 Smlouvy o přistoupení (63).

| (137) | Za prvé, ačkoliv dotace přiznané HCz prostřednictvím KBN nejsou přímo zahrnuty do nařízení předsedy KBN ze dne 30. listopadu 2001 o kritériích a způsobu přiznávání a zúčtování finančních prostředků určených ve státním rozpočtu na vědu (které Komise považovala za podporu existující v rámci prostředků podpory PL čís. 6 přílohy IV ke Smlouvě o přistoupení), zdá se, že Polsko svou podporu před potvrzením programu neohodnotilo jinak. Ve skutečnosti Polsko již v SPR označilo „prostředky KBN“ jako „instrumenty povolené veřejné podpory ve formě dotací na vědecký výzkum a rozvoj“ (64). V této formě Komise ohodnotila SPR a potvrdila rozhodnutím Rady z července roku 2003 (viz bod 27). |
| --- | --- |

(137)

Za prvé, ačkoliv dotace přiznané HCz prostřednictvím KBN nejsou přímo zahrnuty do nařízení předsedy KBN ze dne 30. listopadu 2001 o kritériích a způsobu přiznávání a zúčtování finančních prostředků určených ve státním rozpočtu na vědu (které Komise považovala za podporu existující v rámci prostředků podpory PL čís. 6 přílohy IV ke Smlouvě o přistoupení), zdá se, že Polsko svou podporu před potvrzením programu neohodnotilo jinak. Ve skutečnosti Polsko již v SPR označilo „prostředky KBN“ jako „instrumenty povolené veřejné podpory ve formě dotací na vědecký výzkum a rozvoj“ (64). V této formě Komise ohodnotila SPR a potvrdila rozhodnutím Rady z července roku 2003 (viz bod 27).

| (138) | Za druhé, prostředky podpory vyhovují rámcovým zásadám týkajícím se výzkumných prací a rozvoje. Je zřejmé, že podpora byla přiznána na výzkumně-rozvojové účely. Kromě toho, je tato podpora nižší, než je stanovená horní hranice podpory, vyhovující zásadám volného trhu, uvedeným v rámcových zásadách týkajících se výzkumných prací a rozvoje s přihlédnutím k dodatečnému snížení o 10 %, protože se příjemce nacházel v regionu uvedeném v čl. 87 odst. 3 písm. a) (65). Je to buď podpora pro průmyslový výzkum a udržuje se pod úrovní 60 % (bod 69 odrážka první, druhá a čtvrtá), nebo podpora určená pro průmyslový výzkum nebo činnosti spojené s předkonkurenčním rozvojem a drží se pod horní hranicí pro činnosti spojené s předkonkurenčním rozvojem, která činí 35 % (bod 69 odrážka třetí, čtvrtá a pátá). Kromě toho, podpora měla motivační účinek, protože polské orgány přesvědčivě dokázaly, že bez podpory by HCz nezadala realizaci výzkumných a rozvojových programů. |
| --- | --- |

(138)

Za druhé, prostředky podpory vyhovují rámcovým zásadám týkajícím se výzkumných prací a rozvoje. Je zřejmé, že podpora byla přiznána na výzkumně-rozvojové účely. Kromě toho, je tato podpora nižší, než je stanovená horní hranice podpory, vyhovující zásadám volného trhu, uvedeným v rámcových zásadách týkajících se výzkumných prací a rozvoje s přihlédnutím k dodatečnému snížení o 10 %, protože se příjemce nacházel v regionu uvedeném v čl. 87 odst. 3 písm. a) (65). Je to buď podpora pro průmyslový výzkum a udržuje se pod úrovní 60 % (bod 69 odrážka první, druhá a čtvrtá), nebo podpora určená pro průmyslový výzkum nebo činnosti spojené s předkonkurenčním rozvojem a drží se pod horní hranicí pro činnosti spojené s předkonkurenčním rozvojem, která činí 35 % (bod 69 odrážka třetí, čtvrtá a pátá). Kromě toho, podpora měla motivační účinek, protože polské orgány přesvědčivě dokázaly, že bez podpory by HCz nezadala realizaci výzkumných a rozvojových programů.

| (139) | Komise v souvislosti s tím uvažuje o odstoupení od podání odporu proti podpoře získané od KBN v letech 1997 – 2001 podle přílohy IV Smlouvy o přistoupení a uznává ji jako povolenou podporu v rámci výzkumných a rozvojových programů, a ne jako podporu pro restrukturalizaci, jak je uvedeno v Protokolu čís. 8. |
| --- | --- |

(139)

Komise v souvislosti s tím uvažuje o odstoupení od podání odporu proti podpoře získané od KBN v letech 1997 – 2001 podle přílohy IV Smlouvy o přistoupení a uznává ji jako povolenou podporu v rámci výzkumných a rozvojových programů, a ne jako podporu pro restrukturalizaci, jak je uvedeno v Protokolu čís. 8.

| (140) | Avšak v případě ostatní podpory určené na činnost a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 19 699 452 PLN, nenachází Komise v Kodexu podpory ocelářskému průmyslu ustanovení, na jejichž základě by taková podpora byla povolena. Je nesporné, že to není podpora určená na výzkumné práce a rozvoj nebo na uzavírání závodů (čl. 4). Kromě toho, není tato podpora povolenou operativní podporou v chápání směrnic společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (66). V každém případě, polské úřady se neodvolaly na žádné výjimky, ani v rámci Kodexu podpory ocelářského průmyslu, ani pokud se jedná o zásady ES. |
| --- | --- |

(140)

Avšak v případě ostatní podpory určené na činnost a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 19 699 452 PLN, nenachází Komise v Kodexu podpory ocelářskému průmyslu ustanovení, na jejichž základě by taková podpora byla povolena. Je nesporné, že to není podpora určená na výzkumné práce a rozvoj nebo na uzavírání závodů (čl. 4). Kromě toho, není tato podpora povolenou operativní podporou v chápání směrnic společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (66). V každém případě, polské úřady se neodvolaly na žádné výjimky, ani v rámci Kodexu podpory ocelářského průmyslu, ani pokud se jedná o zásady ES.

| (141) | Vzhledem ke skutečnosti, že se na tyto prostředky nevztahuje jiná výjimka v rámci Kodexu podpory ocelářskému průmyslu ECSC, považuje je Komise za podporu na restrukturalizační účely dle článku 1 Kodexu podpory ocelářskému průmyslu, která podle ustanovení Protokolu 8 není slučitelná se zásadami společného trhu. |
| --- | --- |

(141)

Vzhledem ke skutečnosti, že se na tyto prostředky nevztahuje jiná výjimka v rámci Kodexu podpory ocelářskému průmyslu ECSC, považuje je Komise za podporu na restrukturalizační účely dle článku 1 Kodexu podpory ocelářskému průmyslu, která podle ustanovení Protokolu 8 není slučitelná se zásadami společného trhu.

| (142) | V letech 2002 a 2003 KBN přiznal firmě HSCz 1 380 000 PLN. Tuto podporu je možné považovat za podporu existující v rámci podpůrných prostředků PL čís. 6 přílohy IV Smlouvy o přistoupení. Polsko potvrdilo, že tato podpora byla přiznána v rámci plánu schváleného podle prostředků podpory PL číslo 6. Tyto prostředky tedy nevzbuzují vážné pochybnosti o tom, jestli vyhovují rámcovým zásadám o výzkumných pracích a rozvoji podle přílohy IV článku 3 odst. 2 Smlouvy o přistoupení. |
| --- | --- |

(142)

V letech 2002 a 2003 KBN přiznal firmě HSCz 1 380 000 PLN. Tuto podporu je možné považovat za podporu existující v rámci podpůrných prostředků PL čís. 6 přílohy IV Smlouvy o přistoupení. Polsko potvrdilo, že tato podpora byla přiznána v rámci plánu schváleného podle prostředků podpory PL číslo 6. Tyto prostředky tedy nevzbuzují vážné pochybnosti o tom, jestli vyhovují rámcovým zásadám o výzkumných pracích a rozvoji podle přílohy IV článku 3 odst. 2 Smlouvy o přistoupení.

| (143) | Máme-li na zřeteli, že podpora, kterou KBN poskytla firmě HCz je povolená, částka potencionální nedovolené podpory, kterou obdržela HSCz, činí 62 116,09 PLN (což je asi 13 077 EUR). Tato částka však splňuje podmínky nařízení Komise čís. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití ustanovení čl. 87 a 88 Smlouvy o ES ve vztahu k podpoře v rámci pravidla de minimis
   (67) a z toho důvodu může Komise připustit, že tento prostředek není státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o přistoupení. |
| --- | --- |

(143)

Máme-li na zřeteli, že podpora, kterou KBN poskytla firmě HCz je povolená, částka potencionální nedovolené podpory, kterou obdržela HSCz, činí 62 116,09 PLN (což je asi 13 077 EUR). Tato částka však splňuje podmínky nařízení Komise čís. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití ustanovení čl. 87 a 88 Smlouvy o ES ve vztahu k podpoře v rámci pravidla de minimis
   (67) a z toho důvodu může Komise připustit, že tento prostředek není státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o přistoupení.

4.   Závěry

| (144) | Z výše uvedených důvodů Komise uznává, že prostředky, které Polsko použilo pro restrukturalizaci podniku HCz v rámci restrukturalizačního plánu ze dne 7. srpna 2003, a změněného dne 1. prosince 2003 a dne 30. dubna 2004, nejsou podporou ve smyslu ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy o přistoupení. Kromě toho prostředky, které Polsko použilo na činnost HSCz, také nejsou podporou ve smyslu článku 87 odst. 1 Smlouvy o přistoupení. Navíc dotace, které KBN přiznala pro HCz a HSCz na výzkumné práce a rozvoj jsou slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(144)

Z výše uvedených důvodů Komise uznává, že prostředky, které Polsko použilo pro restrukturalizaci podniku HCz v rámci restrukturalizačního plánu ze dne 7. srpna 2003, a změněného dne 1. prosince 2003 a dne 30. dubna 2004, nejsou podporou ve smyslu ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy o přistoupení. Kromě toho prostředky, které Polsko použilo na činnost HSCz, také nejsou podporou ve smyslu článku 87 odst. 1 Smlouvy o přistoupení. Navíc dotace, které KBN přiznala pro HCz a HSCz na výzkumné práce a rozvoj jsou slučitelné se společným trhem.

| (145) | Naproti tomu podpora pro restrukturalizační účely, kterou obdržela HCz v období let 1997 – 2002 ve výši 19 699 452 PLN (4,1 mil. EUR) není slučitelná se společným trhem a podle ustanovení bodu 18 Protokolu čís. 8 musí být vrácena. |
| --- | --- |

(145)

Naproti tomu podpora pro restrukturalizační účely, kterou obdržela HCz v období let 1997 – 2002 ve výši 19 699 452 PLN (4,1 mil. EUR) není slučitelná se společným trhem a podle ustanovení bodu 18 Protokolu čís. 8 musí být vrácena.

| (146) | Požadavek na vrácení bude zaslán podniku, který tuto podporu fakticky využil. V okamžiku přiznání podpory byl hospodářský subjekt součástí právního subjektu HCz. Protože aktiva a pasiva vlastní společnost Hz, budou rozdělena mezi tři společnosti, které se stanou jejími nástupkyněmi, RFG, MH a Operator, tedy právní subjekt, který obdržel podporu se neomezuje už jen na právní subjekt HCz, ale zahrnuje rovněž ty subjekty, které od Hz obdržely aktiva a pasiva. Vzhledem k tomu, bude navrácení podpory požadováno od HCz, RFG, MH a Operatora, které za ní musí nést solidárně odpovědnost. |
| --- | --- |

(146)

Požadavek na vrácení bude zaslán podniku, který tuto podporu fakticky využil. V okamžiku přiznání podpory byl hospodářský subjekt součástí právního subjektu HCz. Protože aktiva a pasiva vlastní společnost Hz, budou rozdělena mezi tři společnosti, které se stanou jejími nástupkyněmi, RFG, MH a Operator, tedy právní subjekt, který obdržel podporu se neomezuje už jen na právní subjekt HCz, ale zahrnuje rovněž ty subjekty, které od Hz obdržely aktiva a pasiva. Vzhledem k tomu, bude navrácení podpory požadováno od HCz, RFG, MH a Operatora, které za ní musí nést solidárně odpovědnost.

| (147) | Částky které budou vráceny se zvýší o úroky napočítané podle předpisů vykonávacího nařízení. Zvláště čl. 9 odst. 4 vykonávacího nařízení v němž je stanoveno, že v případě kdy chybí pětileté mezibankovní míry transakcí swap, může Komise v úzké spolupráci se zainteresovaným členským státem určit procentní míru navrácení státní podpory podle jiné metody a na základě dostupných informací. Vzhledem k tomu, že pro Polsko nebyly dostupné pětileté mezibankovní míry transakcí swap za období, jehož se přiznání podpory neslučitelné se zásadami společného trhu týká, použitá procentní míra u vrácení podpory by měla vycházet z dostupné procentní míry, která by měla být odpovídající pro uvedené období. |
| --- | --- |

(147)

Částky které budou vráceny se zvýší o úroky napočítané podle předpisů vykonávacího nařízení. Zvláště čl. 9 odst. 4 vykonávacího nařízení v němž je stanoveno, že v případě kdy chybí pětileté mezibankovní míry transakcí swap, může Komise v úzké spolupráci se zainteresovaným členským státem určit procentní míru navrácení státní podpory podle jiné metody a na základě dostupných informací. Vzhledem k tomu, že pro Polsko nebyly dostupné pětileté mezibankovní míry transakcí swap za období, jehož se přiznání podpory neslučitelné se zásadami společného trhu týká, použitá procentní míra u vrácení podpory by měla vycházet z dostupné procentní míry, která by měla být odpovídající pro uvedené období.

VII.   POTVRZENÍ ZMĚN V SPR PODLE BODU 10 PROTOKOLU ČÍS. 8

| (148) | Polsko oznámilo změnu SPR, aby potvrdilo, že HCz nebude likvidována, ale může být restrukturalizována bez podpory ze strany státu. Komise ve shodě s ustanovením bodu 10 Protokolu čís. 8 se takové změně nebrání. |
| --- | --- |

(148)

Polsko oznámilo změnu SPR, aby potvrdilo, že HCz nebude likvidována, ale může být restrukturalizována bez podpory ze strany státu. Komise ve shodě s ustanovením bodu 10 Protokolu čís. 8 se takové změně nebrání.

| (149) | Podle bodu 10 Protokolu čís. 8, který ustanovuje, že „jakékoliv pozdější změny celkového plánu restrukturalizace a individuálních plánů musí být potvrzeny Komisí, a v případech kde je to nezbytné, Radou.“ Protože se rozhodnutí Komise týká státní podpory, je příslušné odvolat se na procedurální předpisy čl. 88 Smlouvy o přistoupení k EU a na nařízení čís. 659/1999. V tomto kontextu přijímá Komise rozhodnutí s výjimkou případu, kdy rozhodnutí o přiznání podpory vyhovující podmínkám společného trhu je omluveno výjimečnými okolnostmi v smyslu ustanovení čl. 88 odst. 2 odstavec tři. |
| --- | --- |

(149)

Podle bodu 10 Protokolu čís. 8, který ustanovuje, že „jakékoliv pozdější změny celkového plánu restrukturalizace a individuálních plánů musí být potvrzeny Komisí, a v případech kde je to nezbytné, Radou.“ Protože se rozhodnutí Komise týká státní podpory, je příslušné odvolat se na procedurální předpisy čl. 88 Smlouvy o přistoupení k EU a na nařízení čís. 659/1999. V tomto kontextu přijímá Komise rozhodnutí s výjimkou případu, kdy rozhodnutí o přiznání podpory vyhovující podmínkám společného trhu je omluveno výjimečnými okolnostmi v smyslu ustanovení čl. 88 odst. 2 odstavec tři.

| (150) | Komise je tedy oprávněna potvrdit navrhovanou změnu, když se hlavní hodnoty uvedené v Protokolu o státní podpoře, výrobní kapacita a harmonogram ani proporcionálnost státní podpory nemění (68). Současná změna SPR nebude mít žádný vliv na samotný Protokol číslo 8., HCz se v rámci Protokolu čís. 8 nestane příjemcem, ani nedojde ke snížení celkových výrobních kapacit polského ocelářského průmyslu podle bodu 7. |
| --- | --- |

(150)

Komise je tedy oprávněna potvrdit navrhovanou změnu, když se hlavní hodnoty uvedené v Protokolu o státní podpoře, výrobní kapacita a harmonogram ani proporcionálnost státní podpory nemění (68). Současná změna SPR nebude mít žádný vliv na samotný Protokol číslo 8., HCz se v rámci Protokolu čís. 8 nestane příjemcem, ani nedojde ke snížení celkových výrobních kapacit polského ocelářského průmyslu podle bodu 7.

| (151) | Kromě toho Polsko v dostatečné míře zdůvodnilo uvedenou změnu. Restrukturalizace fy HCz se skutečně zdá být alternativou vycházející z tržních zásad, a výše uvedené hodnocení prokázalo, že HCz může být na rozdíl od stanoviska z roku 2003 restrukturalizována bez státní podpory. |
| --- | --- |

(151)

Kromě toho Polsko v dostatečné míře zdůvodnilo uvedenou změnu. Restrukturalizace fy HCz se skutečně zdá být alternativou vycházející z tržních zásad, a výše uvedené hodnocení prokázalo, že HCz může být na rozdíl od stanoviska z roku 2003 restrukturalizována bez státní podpory.

| (152) | Komise však vychází z předpokladu, že nemůže souhlasit s podporou poskytnutou HCz v letech 1997 – 2002. Souhlas by totiž znamenal, že se HCz objeví na seznamu příjemců a přispěl by k zvětšení možné státní podpory přiznané polskému ocelářskému průmyslu, a tím by také měnil rovnováhu mezi závazky z titulu státní podpory a deformacemi konkurenčního prostředí. Komise by takovou změnu nemohla potvrdit bez souhlasu Rady. |
| --- | --- |

(152)

Komise však vychází z předpokladu, že nemůže souhlasit s podporou poskytnutou HCz v letech 1997 – 2002. Souhlas by totiž znamenal, že se HCz objeví na seznamu příjemců a přispěl by k zvětšení možné státní podpory přiznané polskému ocelářskému průmyslu, a tím by také měnil rovnováhu mezi závazky z titulu státní podpory a deformacemi konkurenčního prostředí. Komise by takovou změnu nemohla potvrdit bez souhlasu Rady.

VIII.   SLUČITELNOST S BODEM 4 PROTOKOLU ČÍSLO 8

| (153) | Komise nepotvrzuje, že by prodej společností podřízených HCz a HSCz byl porušením bodu 4 Protokolu číslo 8. |
| --- | --- |

(153)

Komise nepotvrzuje, že by prodej společností podřízených HCz a HSCz byl porušením bodu 4 Protokolu číslo 8.

| (154) | V bodě 4 Protokolu čís. 8 je uvedeno, že: „Společnost na níž se vztahuje podpora nesmí:






  (a) | v případě spojení, převést výhody vyplývající z podpory udělené společnosti na níž se vztahují, na jinou společnost neuvedenou v příloze 1, |
| --- | --- | --- |

(154)

V bodě 4 Protokolu čís. 8 je uvedeno, že: „Společnost na níž se vztahuje podpora nesmí:

(a)

v případě spojení, převést výhody vyplývající z podpory udělené společnosti na níž se vztahují, na jinou společnost neuvedenou v příloze 1,

| (b) | v období do dne 31. prosince 2006 převzít aktiva jakékoliv společnosti neuvedené v příloze 1, která vyhlásila bankrot ....“. |
| --- | --- |

(b)

v období do dne 31. prosince 2006 převzít aktiva jakékoliv společnosti neuvedené v příloze 1, která vyhlásila bankrot ....“.

V SPR (bod 26) se opakuje, že tento předpis měl zabránit převzetí aktiv nebo podílů firmy HCz příjemcem uvedeným v Protokolu číslo 8.

| (155) | Komise má za to, že v tomto případě je třeba přihlédnout k bodu 4 písm. a) a ne k bodu 4 písm. b), protože se zde nejedná o prodej aktiv, ale o prodej podílů, což se považuje za fúzi (69). Strategický investor získá fakticky jenom podíly ve společnostech, ale ne samotná jednotlivá aktiva. A co více, použití bodu 4 písm. b) postačí pro bankrot HCz, který nebyl vyhlášen. |
| --- | --- |

(155)

Komise má za to, že v tomto případě je třeba přihlédnout k bodu 4 písm. a) a ne k bodu 4 písm. b), protože se zde nejedná o prodej aktiv, ale o prodej podílů, což se považuje za fúzi (69). Strategický investor získá fakticky jenom podíly ve společnostech, ale ne samotná jednotlivá aktiva. A co více, použití bodu 4 písm. b) postačí pro bankrot HCz, který nebyl vyhlášen.

| (156) | Evropská Komise nespatřuje, že by bylo porušeno ustanovení bodu 4 písm. a) Protokolu čís. 8, protože je tento předpis jednoznačně určen příjemcům zahrnutým do Protokolu čís.8, ale ani Donbass ani LNM mezi ně nepatří. |
| --- | --- |

(156)

Evropská Komise nespatřuje, že by bylo porušeno ustanovení bodu 4 písm. a) Protokolu čís. 8, protože je tento předpis jednoznačně určen příjemcům zahrnutým do Protokolu čís.8, ale ani Donbass ani LNM mezi ně nepatří.

| (157) | Je pravda, že LNM nabyl příjemce, jímž je MSP. Evropská Komise však nemá k dispozici důkazy o tom, že LNM působí jménem MSP, nebo jako jeho zástupce. Naopak, LNM a MSP jsou vedeny jako odlišné, autonomní podniky. Dokonce, kdyby Komise interpretovala podmínky tohoto předpisu tak, že zakazuje střídavou podporu příjemcům (případně MSP) a subjektům, kteří nejsou příjemci (v tomto případě HCz), získala Komise dostačující záruky toho, že libovolný kupující se zdrží střídavé (křížové) podpory HCz z podpory získané v rámci SPR. Pro podtržení těchto ujištění jak Polsko, tak LNM předložili odpovídající závazky (viz bod 79 a bod 106 ). |
| --- | --- |

(157)

Je pravda, že LNM nabyl příjemce, jímž je MSP. Evropská Komise však nemá k dispozici důkazy o tom, že LNM působí jménem MSP, nebo jako jeho zástupce. Naopak, LNM a MSP jsou vedeny jako odlišné, autonomní podniky. Dokonce, kdyby Komise interpretovala podmínky tohoto předpisu tak, že zakazuje střídavou podporu příjemcům (případně MSP) a subjektům, kteří nejsou příjemci (v tomto případě HCz), získala Komise dostačující záruky toho, že libovolný kupující se zdrží střídavé (křížové) podpory HCz z podpory získané v rámci SPR. Pro podtržení těchto ujištění jak Polsko, tak LNM předložili odpovídající závazky (viz bod 79 a bod 106 ).

PŘIJÍMÁ TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Prostředky, které Polsko poskytlo v rámci restrukturalizace podniku Huta Częstochowa S.A. na základě rozhodnutí o restrukturalizaci ze dne 7. srpna 2003, pozměněné dne 1. prosince 2003 a dne 30. dubna 2004, nejsou státní podporou ve smyslu ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

2.   Prostředky, které Polsko určilo na řízení provozu Huty Stali Częstochowa Sp. z o.o., nejsou státní podporou ve smyslu ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

Článek 2

Státní podpora, kterou Polsko poskytlo na výzkum a rozvoj ve výši 5 461 620 PLN ve prospěch Huty Częstochowa S.A., a ve výši 1 328 000 PLN ve prospěch Huty Stali Częstochowa Sp. z o. o., je slučitelná se společným trhem.

Článek 3

1.   Státní podpora ve výši 19 699 452 PLN, kterou Polsko poskytlo Huti Częstochowa S.A. v období od roku 1997 do května 2002 ve formě operativní (provozní) podpory a podpory na restrukturalizaci zaměstnanosti není slučitelná se společným trhem.

2.   Polsko podnikne všechny nezbytné kroky, aby od podniků Huta Częstochowa S.A., od Regionalny Fundusz Gospodarczy (Regionální hospodářský fond), Majątek Hutniczy Sp. z o.o. a Operator Sp. z o.o., získalo zpět protiprávně poskytnutou podporu pro Huta Częstochowa S.A., uvedenou v prvním odstavci. Všechny tyto organizace nesou solidární odpovědnost za vrácení této podpory.

Navrácení podpory proběhne neprodleně a podle pravidel právního systému platného na území členského státu pod podmínkou, že to umožňuje okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí. K částkám podléhajícím navrácení budou připočítány úroky za celé období od dne přiznání podpory pro Hutu Częstochowa S.A., až do jejího faktického navrácení. Úroky budou připočteny podle předpisů uvedených v kapitole V nařízení Komise (ES) číslo 794/2004.

3.   Polsko bude v průběhu dvou měsíců od oznámení o tomto rozhodnutí informovat Evropskou komisi o již přijatých a o plánovaných prostředcích sloužících k jeho realizaci. Tuto informaci předloží za použití dotazníku, připojeného k nynějšímu rozhodnutí v příloze 1. Polsko Evropské komisi ve stejném termínu především poskytne všechny dokumenty, které by mohly potvrzovat, že byl proces navracení částek od podniků odpovědných za vrácení protiprávně přiznané podpory zahájen.

Článek 4

Komise potvrzuje navrhovanou změnu polského Státního plánu restrukturalizace ve shodě s bodem 10 Protokolu čís. 8 Smlouvy o přistoupení v takovém rozsahu, v jakém to umožní restrukturalizaci Hutě Częstochowa S.A. bez státní podpory a bez zvýšení jejích výrobních kapacit.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno pro Polsko.

V Bruselu dne 5 července 2005.

Jménem Evropské komise

Neelie KROES

Člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 948

1

(2)  Úř. věst. C 204, 12.8.2004, s. 6

2

(3)  Pro podrobnější informace viz: věc COMP/ECSC 1351 Usinor/Arbed/Aceralia, rozhodnutí Komise z 21 listopadu 2001, bod 88.

3

Usinor/Arbed/Aceralia

(4)  Rurexpol se specializuje na výrobu bezešvých trubek – vrtných a kotlových. Jeho výrobní kapacita činí 60 000 tun. Prodej v letech 2003 až 2004 překročil 200 mil. PLN ročně.

4

(5)  Za předpokladu, že 1 EURO se rovná asi 4,75 PLN. Jde o střední směnný kurs, který platil v květnu 2004, kdy Polsko vstoupilo do EU a přijalo se rozhodnutí o otevření.

5

(6)  Některé části stávajícího znění zůstaly skryty, vzhledem k nutnosti zachovat důvěrnost některých informací. Tyto části jsou nahrazeny hranatými závorkami se třemi tečkami.

6

(7)  Sbírka zákonů Polska. č. 111 bod 1196.

7

(8)  Dodatečné informace o holdingových společnostech LNM jsou uvedeny v rozhodnutí Komise PHS/LNM ze dne 5. února 2004, věc COMP/M 3326, která vysvětlila nabytí polské ocelárny v rámci nařízení o sloučení.

8

(9)  Ostatní příjemci, to je sedm společností vyrábějících ocel: Huta Bankowa, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa, Huta Łabędy, Huta Pokόj, Huta Andrzej a Huta Batory. Mezitím dvě poslední společnosti ohlásily úpadek.

9

(10)  Ve skutečnosti přijala Rada dvě rozhodnutí, jedno v červenci 2002 prodlužující ochrannou dobu v rámci podmínek věrohodného restrukturalizačního programu a individuálních podnikatelských plánů podle ustanovení čl. 8 odst. 4 Protokolu 2 Evropské dohody a druhé v červnu 2003, potvrzující plány předložené v dubnu 2003, následkem toho byla ochranná doba pro přiznání podpory státem prodloužena do konce roku 2003.

10

(11)  Normálně EU nepovoluje státní podporu pro odvětví ocelářství, viz Sdělení Komise ve věci záchrany a podpory restrukturalizace a uzavírání podniků v odvětví výroby oceli (Úř. věst. C 70 z 19.3.2002, s. 21). Není rovněž dovolena podpora pro regionální investice, viz bod 27 Víceodvětvová rámcová pravidla pro regionální podporu velkých investičních projektů (Úř. věst. C 70 z 19.3.2002, s. 8).

11

Sdělení Komise ve věci záchrany a podpory restrukturalizace a uzavírání podniků v odvětví výroby oceli

Víceodvětvová rámcová pravidla pro regionální podporu velkých investičních projektů

(12)  Zákon ze dne 30. října 2002, Sbírka zákonů číslo 213, bod 1800, pozměněný zákonem ze dne 14. listopadu 2003, Sbírka zákonů číslo 229, bod 2271.

12

(13)  Zákon určuje východisko pro několik případů restrukturalizace v Polsku. Podrobný popis zákona je obsažený mimo jiné v rozhodnutí Komise ze dne 1. června 2005, věci C (2005) 17 a 18, zahajující vysvětlující řízení podle ustanovení čl. 88 odst. 2 ES ve věci restrukturalizační podpory pro polské loděnice Gdynia a Gdaňsk, Úř. věst., C 220 ze dne 8.9.2005, s. 7. Jestliže se v závislosti na daném případě vyskytují nevelké rozdíly při použití zákonných předpisů, je to způsobeno komentářem ze strany polských orgánů, protože je to záležitost státních právních předpisů.

13

(14)  Do restrukturalizace nepatří zvláště příspěvky na důchodové pojištění a ta část příspěvků na sociální pojištění, která – tvořena příspěvky zaměstnanců – je spojena s výplatou odměny za práci (příspěvky se dělí na dvě hlavní části, z nichž každá činí okolo 50 %). Je to z toho důvodu, protože část příspěvku, který je povinen platit zaměstnanec, je závazkem pracovníka (a tedy ne zaměstnavatele), dokonce i když ji správci sociálního zabezpečení ZUS musí zaplatit zaměstnavatel. Proto nese podnik plnou odpovědnost za úhradu příspěvků zaměstnanců. Kromě toho, jestliže jsou tyto částky nezaplacené, stává se to důvodem pro napočítávání zákonných úroků z prodlení. Existuje však možnost odročení splátky těchto úroků společně s příspěvkem na sociální pojištění, které platí pojištěný, nebo také příspěvků na důchodové pojištění po dobu 24 měsíců (čl. 32 písm. b) zákona ze dne 30.10.2002).

14

(15)  Dne 31. března 2004 předložil UOKiK Komisi zdůvodnění, proč podle jeho názoru splňuje restrukturalizace podmínky pro soukromé věřitele.

15

(16)  Avšak toto rozhodnutí stále nevyhovovalo všem podmínkám zavedeným vzhledem ke změnám zákona ze dne 30.10.2002, protože neobsahuje ani podrobný popis veřejnoprávních pohledávek spadajících do restrukturalizace podle zvláštních pravidel, ani nevysvětluje, proč budou aktiva převedena ve prospěch Operatora (tato informace se však objevuje v restrukturalizačním plánu). Polsko informovalo, že se tyto otázky objeví v další novelizaci, naplánované na konec června 2005, která přihlédne k rozhodnutím veřejnoprávních věřitelů týkajících se veřejnoprávních pohledávek.

16

(17)  Společnost ATEST „Zakład Usług Doradczych i Technicznych – Podnik poradenských a technických služeb“ působí na polském trhu od roku 1992 a specializuje se na oceňování podniků, nemovitostí a výrobních fondů. Firma provedla ohodnocení mnoha podniků pro účely získání financování prostřednictvím půjček od bank, restrukturalizace a slučování podniků.

17

(18)  V restrukturalizačním plánu bylo původně ustanoveno, že účetní hodnota aktiv, které získal Operator, činí asi 203,3 mil. PLN. Ve skutečnosti bylo provedeno opětovné projednání přesného složení aktiv, která mají být předána Operatorovi, protože se zástupci Operatora soustředili jen na aktiva, která bude možné snadno odprodat.

18

(19)  BRE Corporate Finance S.A. je společnost, jejímž 100 %-ním majitelem je banka BRE Bank S.A., jedna z největších bank v Polsku zaregistrovaná na Varšavské burze cenných papírů. Řídící kontrolu nad BRE Bankou vykonává německá Commerzbank AG vlastnící více než 72 % podílů. BRE Corporate Finance se zabývá investičním bankovnictvím a fúzemi, restrukturalizacemi a činností v oblasti financování podniků. Polsko potvrzuje, že tato firma se zúčastnila mnoha velkých privatizačních transakcí a převzetí i fúzí v Polsku, jako zástupce soukromých klientů i státní zprávy majetku. V rámci těchto projektů se obvykle provádělo oceňování podniků za použití různých metod.

19

(20)  Tato částka nezahrnuje tři podniky, které se neprodávají strategickému investorovi. Jejich hodnota se oceňuje na 0 až 15 miliónů PLN.

20

(21)  Odhadované údaje beroucí v úvahu příjmy dle stavu k březnu 2005 ve výši [...] miliónů PLN (viz tabulku 3 níže) s dohromady kolem [...] mil. PLN úroků měsíčně do října 2005 a zaplacením okolo [...] miliónů PLN za pohledávky těch veřejnoprávních věřitelů, kteří restrukturalizaci odmítli.

21

(22)  Odhadované údaje ke konci června roku 2005.

22

(23)  Analýza PWC byla provedena na základě simulace v rámci zákona ze dne 28. února 2003 – Zákon o konkurzu a vyrovnání.

23

(24)  Na základě zákona ze dne 31. června 1980 – O ochraně a tvorbě životního prostředí, Sb. zák. z 1994 č. 49 bod 196.

24

(25)  Rozhodnutí čís.: FEO/72752/E/97/TT v rámci čl. 8 odst. 1 a čl. 4 odst. 1 zákona ze dne 9.5.1991 – O zaměstnávání a profesní rehabilitaci osob se sníženou pracovní schopností (Sb. zák., čís. 46 bod 201 s pozdějšími změnami).

25

(26)  Podle zákona ze dne 31. ledna roku 1980 – O ochraně a tvorbě živ.prostředí (Sb. zák. z r. 1994 číslo 49 bod 196).

26

(27)  Rozhodnutí Vojevody čís. GKN.IV.7224/653/98 podle článku 219 odst. 1 zákona ze dne 21.8.1997 o hospodaření s nemovitostmi (Sb. zák. čís. 115, bod 741).

27

(28)  Rozhodnutí Rady FGŚP čís. 205/99 na základě čl. 4 odst. 1 zákona ze dne 29.12.1993 o ochraně nároků zaměstnanců v případě platební neschopnosti zaměstnavatele (Sb. zák. čís. 1 z 1994, bod 1).

28

(29)  Rozhodnutím ředitele Finančního úřadu (čís. DUS – E – 924/424/99) na základě čl. 64 zákona ze dne 17.6.1966 – o exekučním řízení v administrativě (Sb. zák. čís. 36 z r. 1991, bod 161).

29

(30)  Rozhodnutím ředitele Finančního úřadu (čís. DUS-PP-733/12/99) shodně s ustanovením čl. 67 zákona ze dne 29.8.1997 (Daňový řád, Sb. zák., čís. 137 bod 926 s pozdějšími změnami).

30

(31)  Podle článku 36 odst. 1 rozpočtového zákona na rok 1999 ze dne 17.2.1999 (Sb. zák., čís. 17 z r.1999 bod 154 a Sb. zák., čís. 47 z roku 1999, bod 466).

31

(32)  Na základě Smlouvy o restrukturalizaci zadlužení HCz v důsledku chybějící splátky daně z nemovitosti.

32

(33)  Podle článku 36 odst. 1 zákona o rozpočtu na rok 1999 ze dne 17.2.1999 (Sb. zák., číslo 17 z roku 1999 bod 154).

33

(34)  Rozhodnutím čís. 2/2000 podle čl. 67 zákona ze dne 29.8.1997 (Daňový řád, Sb. zák., číslo 137, bod 926 s pozdějšími změnami).

34

(35)  Podle článku 36 odst. 1 rozpočtového zákona na rok 2000 ze dne 21.1.2000 (Sb. zák., čís. 7, bod 85).

35

(36)  Podle článku 36 odst. 1 rozpočtového zákona na rok 2000 ze dne 21.1.2000 (Sb. zák., čís. 7, bod 85).

36

(37)  Rozhodnutím starosty číslo II – 3130/4/01 podle čl. 67 zákona ze dne 29.8.1997 (Daňový řád, Sb. zák., číslo 137, bod 929, se změnami.).

37

(38)  Podle článku 36 odst. 1 rozpočtového zákona na rok 2001 ze dne 1.3.2001 (Sb. zák., čís. 21, bod 246).

38

(39)  Podle článku 36 odst. 1 rozpočtového zákona na rok 2002 ze dne 14.3.2002 (Sb. zák., čís 30, bod 275) a dále zákona ze dne 24 srpna 2001 – o restrukturalizaci hutnictví železa a oceli (Sb. zák., čís. 111 bod 1196).

39

(40)  Částka 606 800 PLN z těchto nákladů byla určena na průmyslový výzkum, a zbylá část na činnosti spojené s předkonkurenčním rozvojem. Práva na výzkumné programy a rozvojové programy nyní využívá Akademia Nauk.

40

(41)  Státní vědecký ústav tvořící hlavní poradenský orgán v oblasti vědy, financovaný výhradně státem.

41

(42)  Částka 3 870 000 PLN z těchto nákladů byla určena na průmyslový výzkum, a částka 4 050 000 PLN na činnosti spojené s předkonkurečním rozvojem. Všechny platby z KBN byly určeny pro Instytut Metalurgii Żelaza. (Institut železné metalurgie)

42

(43)  Polská Akademie věd předala výsledky těchto výzkumů mnoha jiným průmyslovým závodům stojícím před problémem používání chladících vod ze zdrojů obsahujících značné množství organických substancí, které poškozují výměníky tepla.

43

(44)  Cílem tohoto projektu bylo vypracování technologie slévání a válcování tlustých ocelových plechů s homogenní strukturou slitiny po celé tloušťce plechu. Takový plech byl určen pro potřeby loďařského průmyslu a dříve se v Polsku nevyráběl. Výsledky výzkumu byly rovněž zpřístupněny jiným podnikům a mnoha zákazníkům.

44

(45)  Podpora byla v největší míře předána Institutu železné metalurgie.

45

(46)  Kromě toho Polsko zjišťuje, že v roce 2003 se procentuelní podíl z pohledávek veřejnoprávních věřitelů získaný zpět v důsledku restrukturalizace pohyboval v rozmezí 46 % až 72 % (průměrně 61 %), přičemž redukce u soukromých věřitelů byla mezi 46 % až 58 % (průměrně 54 %).

46

(47)  Rámec Společenství pro státní podpory na výzkum a rozvoj, Úř. věst. C 45 z 17.2.1996, s. 5.

47

(48)  Viz rozhodnutí ze dne 14. prosince 2004 – Podpora na účely restrukturalizace pro českého výrobce oceli Třinecké železárny a.s., Úř. věst., C 22 z 27.1.2005, s. 2, na základě Protokolu 2 Smlouvy o přistoupení v záležitosti restrukturalizace českého hutnictví železa a oceli.

48

(49)  Úř. věst., L 83, z 27.3.1999, s. 1.

49

(50)  Věc č.j.: C-342/96 Španělsko proti Evropské komisi, bod 46; věc C-256/97 DMT, bod 24, stanovisko generálního advokáta ve věci C-256/97 DMT, bod 38; věc T-152/99 Hamsa, bod 167.

50

Španělsko proti Evropské komisi

DMT

DMT

Hamsa

(51)  Věc č. T-152/99 Hamsa, bod 168: „Jestliže firma ve světle značného zhoršení svojí finanční situace navrhuje věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se bankrotu, každý věřitel by měl při přijetí rozhodnutí na jedné straně vzít v úvahu nabízenou částku v navrhované dohodě a na druhé straně – částku, jakou očekává, že obdrží v důsledku případné likvidace firmy. Na jeho volbu má vliv mnoho faktorů, včetně statusu věřitele, jako držitele zabezpečeného, preferenčního nebo normálního nároku, charakteru a rozsahu všech zabezpečení, jaká může mít, jeho hodnocení šancí jaké má restrukturalizovaná firma na opětovné získání ziskovosti, a částka jakou dostane v případě likvidace firmy. Jestliže se například ukazuje, že v případě likvidace firmy cena skutečného prodeje jejích aktiv bude stačit jenom na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků“.

51

Hamsa

(52)  V roce 2004 jsou vlastně jsou čtyři, nemá to však v tomto případě význam, protože vyjádřili souhlas s restrukturalizací již v roce 2003.

52

(53)  Komise nebere rovněž v úvahu skutečnost, že také jiní věřitelé by mohli restrukturalizaci odmítnout, protože tito jiní věřitelé nesporně využívali výhody restrukturalizace a nechtěli snižovat význam tohoto procesu.

53

(54)  Věc T-152/99 Hamsa, bod 168 (podtrženo autorem).

54

Hamsa

(55)  Sdělení Komise ve věci používání čl. 87 a 88 Smlouvy o ES pro státní podporu ve formě záruk (Úř. věst. C 71 z 11.3.2000, s. 14).

55

(56)  Úř. věst. C 244 z 1.10.2004, s. 2.

56

(57)  Viz rozhodnutí Komise Anon ze dne 26. července 2004, C (2004) 1813 v konečném znění, bod 47, ještě nezveřejněno, kde Komise souhlasí s příspěvkem ve výši 0,6 %.

57

(58)  Stanovisko generálního advokáta ve věci C-276/02 Španělsko proti Komisi, bod 40.

58

(59)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1

59

(60)  Referenční míry v oblasti státní podpory a úrokové míry ve vztahu k vracení podpory získané nezákonně, C 48 z 24.2.2005, str. 2.

60

(61)  Úř. věst., L 338 z 28.12.1996, s. 42

61

(62)  Podle bodu 44 Zprávy Komise o některých aspektech přistupování k záležitostem týkajícím se hospodářské soutěže v důsledku ukončení platnosti Smlouvy ECSC (Úř. věst., C 152 z 26.6.2002, s. 5) „při přijímání rozhodnutí po 23. července 2002, týkajícího se státní podpory poskytované v tento den nebo dříve bez předchozího souhlasu Komise, bude Komise postupovat podle sdělení Komise o zásadách hodnocení státní podpory přiznané protiprávně“. Tato úřední zpráva (viz Úř. věst. C 119 z 22.5.2002, s. 22) stanoví, že podpora přiznaná protiprávně bude hodnocena podle znění platného v době přiznání podpory.

62

„při přijímání rozhodnutí po 23. července 2002, týkajícího se státní podpory poskytované v tento den nebo dříve bez předchozího souhlasu Komise, bude Komise postupovat podle sdělení Komise o zásadách hodnocení státní podpory přiznané protiprávně“.

(63)  Protokol 8 se týká jenom podpory, ne cíle restrukturalizace sektoru ocelářství, tzn. jakékoliv podpory, která není slučitelná s jinými zásadami ES týkajícími se státní podpory.

63

(64)  Strana 38.

64

(65)  Viz dopis Komise Polsku ze dne 13.8.2004, v němž nebyly vysloveny žádné výhrady týkající se oznámených prostředků, včetně polské mapy regionální podpory (C (2004) 3230/5).

65

(66)  Úř. věst., C 72 z 10.3.1994, s. 3 používané shodně s čl. 3 „Kodexu podpory ocelářského průmyslu“ (mezitím byl nahrazen Úř. věst., C 37 z 3.2.2001, s. 3). Zvláště to není podpora pro hospodaření s odpady a úspory energií.

66

(67)  Úř. věst., L 10 z 13.1.2001, s. 30.

67

(68)  Rozhodnutí ze dne 3. března 2005, C (2005) 424 – Přeložení termínu pro snížení výrobních kapacit VPFM.

68

(69)  Viz čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady Evropy čís. 139/2004, Úř. věst. L 24 z 29.1.2004, s. 1.

69

---

PŘÍLOHA

Informace o výkonu rozhodnutí Komise 2006/937/ES

1.   Výpočet částky, která má být vrácena

| 1.1 | Je třeba uvést následující informace o částkách státní podpory protiprávně přiznané příjemci :








  Datum(-y) vyplacení (1) | Částka podpory (2) | Valuta | Název příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

1.1

Je třeba uvést následující informace o částkách státní podpory protiprávně přiznané příjemci :

Datum(-y) vyplacení (1)

Částka podpory (2)

Valuta

Název příjemce

Poznámky:

| 1.2 | Podrobně popište, jakou úrokovou míru chce stát použít ve vztahu k vrácení protiprávně přiznané podpory, jakou je možné považovat za správnou úrokovou míru v Polsku v období od roku 1997 do května 2004. |
| --- | --- |

1.2

Podrobně popište, jakou úrokovou míru chce stát použít ve vztahu k vrácení protiprávně přiznané podpory, jakou je možné považovat za správnou úrokovou míru v Polsku v období od roku 1997 do května 2004.

| 1.3 | Podrobně uveďte, jakým způsobem budou vypočítány dlužné úroky z částky podpory, která má být vrácena. |
| --- | --- |

1.3

Podrobně uveďte, jakým způsobem budou vypočítány dlužné úroky z částky podpory, která má být vrácena.

2.   Plánované a již podniknuté kroky pro navrácení podpory

| 2.1 | Je třeba podrobně popsat, jaká opatření byla již přijata a jaké kroky jsou plánovány pro provedení okamžitého a účinného zpětného získání podpory. Vyjmenujte rovněž alternativní opatření, právně přístupné ve státním právním řádu umožňující získat prostředky zpět. Tam, kde je to použitelné, je potřeba také uvést právní oporu podniknutých/plánovaných opatření. |
| --- | --- |

2.1

Je třeba podrobně popsat, jaká opatření byla již přijata a jaké kroky jsou plánovány pro provedení okamžitého a účinného zpětného získání podpory. Vyjmenujte rovněž alternativní opatření, právně přístupné ve státním právním řádu umožňující získat prostředky zpět. Tam, kde je to použitelné, je potřeba také uvést právní oporu podniknutých/plánovaných opatření.

| 2.2 | Jaký je konečný termín navrácení podpory? |
| --- | --- |

2.2

Jaký je konečný termín navrácení podpory?

3.   Již provedené navrácení

| 3.1 | Uveďte následující podrobnosti týkající se částek podpory získaných zpět od příjemce :








  Datum(-y) (3) | Splacená částka podpory | Valuta | | Název příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

3.1

Uveďte následující podrobnosti týkající se částek podpory získaných zpět od příjemce :

Datum(-y) (3)

Splacená částka podpory

Valuta |

Název příjemce

| 3.2 | Je třeba připojit informace prokazující splacení částek podpory uvedených v tabulce v bodu 3.1 výše. |
| --- | --- |

3.2

Je třeba připojit informace prokazující splacení částek podpory uvedených v tabulce v bodu 3.1 výše.

---

(1)

| (°) | Datum(-y) přiznání podpory (nebo jejích jednotlivých splátek) příjemci (v případě, kdy prostředek zahrnuje několik splátek a refundací, je třeba je uvést v samostatných řádcích) |
| --- | --- |

(°)

Datum(-y) přiznání podpory (nebo jejích jednotlivých splátek) příjemci (v případě, kdy prostředek zahrnuje několik splátek a refundací, je třeba je uvést v samostatných řádcích)

(2)  Částka podpory přiznaná příjemci, vyjádřená, jako ekvivalent dotace brutto

(3)

| (°) | Datum(data) vrácení podpory |
| --- | --- |

(°)

Datum(data) vrácení podpory

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/32

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. července 2006

o státní podpoře, kterou Belgie zamýšlí poskytnout společnosti Ford Genk č. C 40/2005 (ex N 331/2005)

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2931)

(pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/938/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dopisem ze dne 22. června 2005, zaevidovaným dne 27. června 2005, oznámila Belgie Komisi svůj plán podpory společnosti Ford v Genku. Komise požádala o další informace dopisem ze dne 27. července 2005, na který belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 15. září 2005 zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 22. června 2005, zaevidovaným dne 27. června 2005, oznámila Belgie Komisi svůj plán podpory společnosti Ford v Genku. Komise požádala o další informace dopisem ze dne 27. července 2005, na který belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 15. září 2005 zaevidovaným téhož dne.

| (2) | Dopisem ze dne 9. listopadu 2005 Komise sdělila Belgii své rozhodnutí zahájit k uvedené podpoře řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy. Schůzka s belgickými orgány se poté konala dne 25. listopadu 2005. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 9. listopadu 2005 Komise sdělila Belgii své rozhodnutí zahájit k uvedené podpoře řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy. Schůzka s belgickými orgány se poté konala dne 25. listopadu 2005.

| (3) | Belgické orgány podaly své připomínky v dopise ze dne 13. ledna 2006 zaevidovaném téhož dne. |
| --- | --- |

(3)

Belgické orgány podaly své připomínky v dopise ze dne 13. ledna 2006 zaevidovaném téhož dne.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) dne 25. února 2006. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky k dotčenému opatření, ale žádnou připomínku z jejich strany neobdržela. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) dne 25. února 2006. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky k dotčenému opatření, ale žádnou připomínku z jejich strany neobdržela.

| (5) | Příjemcem podpory je společnost Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk (dále jen „Ford Genk“). Ford-Werke GmbH je součástí společnosti Ford Motor Company. Závod byl otevřen v roce 1964. Na konci roku 2003 v něm došlo v rámci celkové restrukturalizace společnosti Ford Europe k výraznému snížení počtu pracovníků, které se týkalo asi 3 000 zaměstnanců. Současně společnost ohlásila investiční plán ve výši okolo 700 milionů EUR, určených hlavně na nový systém flexibilní výroby. Tento plán předpokládal, že stávající výroba modelu Mondeo bude doplněna o výrobu nové generace Galaxy a ještě dalšího vozu. Závod v současnosti zaměstnává asi 5 000 osob. V roce 2004 v něm bylo vyrobeno 207 163 vozidel. V Belgii působí skupina Ford rovněž v Gentu, společně se závodem Volvo. |
| --- | --- |

(5)

Příjemcem podpory je společnost Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk (dále jen „Ford Genk“). Ford-Werke GmbH je součástí společnosti Ford Motor Company. Závod byl otevřen v roce 1964. Na konci roku 2003 v něm došlo v rámci celkové restrukturalizace společnosti Ford Europe k výraznému snížení počtu pracovníků, které se týkalo asi 3 000 zaměstnanců. Současně společnost ohlásila investiční plán ve výši okolo 700 milionů EUR, určených hlavně na nový systém flexibilní výroby. Tento plán předpokládal, že stávající výroba modelu Mondeo bude doplněna o výrobu nové generace Galaxy a ještě dalšího vozu. Závod v současnosti zaměstnává asi 5 000 osob. V roce 2004 v něm bylo vyrobeno 207 163 vozidel. V Belgii působí skupina Ford rovněž v Gentu, společně se závodem Volvo.

| (6) | Podle informací, které poskytla Belgie dosahují celkové přípustné náklady na vzdělávání 33,84 milionu EUR. Tato celková částka zahrnuje specifické vzdělávání ve výši 25,34 milionu EUR a opatření obecného vzdělávání ve výši 8,5 milionu EUR. |
| --- | --- |

(6)

Podle informací, které poskytla Belgie dosahují celkové přípustné náklady na vzdělávání 33,84 milionu EUR. Tato celková částka zahrnuje specifické vzdělávání ve výši 25,34 milionu EUR a opatření obecného vzdělávání ve výši 8,5 milionu EUR.

| (7) | Přípustné náklady na vzdělávací program a jejich odpovídající výše představují:






  — | náklady na poradenské služby: k financování služeb externích školitelů; |
| --- | --- | --- |

(7)

Přípustné náklady na vzdělávací program a jejich odpovídající výše představují:

—

náklady na poradenské služby: k financování služeb externích školitelů;

| — | školení na pracovišti: náklady na školení obsluhy na výrobní lince (širší uplatnění). Dělníci musí být schopni pracovat na třech různých pracovištích v pracovní směně. Podle vzdělávacích cílů společnosti Ford to představuje v průměru 1,35 dne školení ročně; |
| --- | --- |

—

školení na pracovišti: náklady na školení obsluhy na výrobní lince (širší uplatnění). Dělníci musí být schopni pracovat na třech různých pracovištích v pracovní směně. Podle vzdělávacích cílů společnosti Ford to představuje v průměru 1,35 dne školení ročně;

| — | zeštíhlená organizace: osobní náklady na tým pověřený zaškolením na zeštíhlené, flexibilní a efektivní výrobní postupy podle nového výrobního systému společnosti Ford („FPS“: Ford Production System); |
| --- | --- |

—

zeštíhlená organizace: osobní náklady na tým pověřený zaškolením na zeštíhlené, flexibilní a efektivní výrobní postupy podle nového výrobního systému společnosti Ford („FPS“: Ford Production System);

| — | náklady na zaměstnance mimo linku: náklady na pracovní sílu během školení probíhajícího v posluchárně. Podle vzdělávacích cílů společnosti Ford to představuje v průměru 1,95 dne školení ročně; |
| --- | --- |

—

náklady na zaměstnance mimo linku: náklady na pracovní sílu během školení probíhajícího v posluchárně. Podle vzdělávacích cílů společnosti Ford to představuje v průměru 1,95 dne školení ročně;

| — | „školicí prostory“: velké prosklené sály s prostorem sloužícím jako čítárna a společenská místnost, s nástěnnými panely k vyvěšování informací o výrobě a jakosti. Belgie navrhuje, aby odpisování těchto prostor bylo zařazeno do přípustných nákladů po dobu, kdy budou používány pro účely vzdělávání; |
| --- | --- |

—

„školicí prostory“: velké prosklené sály s prostorem sloužícím jako čítárna a společenská místnost, s nástěnnými panely k vyvěšování informací o výrobě a jakosti. Belgie navrhuje, aby odpisování těchto prostor bylo zařazeno do přípustných nákladů po dobu, kdy budou používány pro účely vzdělávání;

| — | náklady na zaměstnance školicího oddělení: mzda zaměstnanců školicího oddělení, kteří jsou pověřeni školicím programem; |
| --- | --- |

—

náklady na zaměstnance školicího oddělení: mzda zaměstnanců školicího oddělení, kteří jsou pověřeni školicím programem;

| — | „kaskádové“ řízení: ředitel závodu svolává třikrát ročně všechny zaměstnance a informuje je o provádění systému „zeštíhlené organizace“ společnosti Ford („FPS“). Náklady na pracovní sílu během tohoto shromáždění; |
| --- | --- |

—

„kaskádové“ řízení: ředitel závodu svolává třikrát ročně všechny zaměstnance a informuje je o provádění systému „zeštíhlené organizace“ společnosti Ford („FPS“). Náklady na pracovní sílu během tohoto shromáždění;

| — | Metoda „Six Sigma“: výdaje související s náklady na zaměstnance školicího týmu podle metody „DMAIC“ („define-measure-analyse-improve-control“, tj. definovat, měřit, analyzovat, zdokonalovat, kontrolovat); |
| --- | --- |

—

Metoda „Six Sigma“: výdaje související s náklady na zaměstnance školicího týmu podle metody „DMAIC“ („define-measure-analyse-improve-control“, tj. definovat, měřit, analyzovat, zdokonalovat, kontrolovat);

| — | restrukturalizace: společnost Ford Europe se v posledních letech snažila přizpůsobit svou výrobní kapacitu stagnující poptávce. V daném kontextu reorganizovala společnost Ford Genk mezi prosincem 2003 a dubnem 2004 svou výrobu a propustila či poslala do předčasného důchodu (u zaměstnanců s dostatečným počtem odpracovaných let) 2 770 osob. Za účelem zajištění kontinuity výroby a jakosti bylo 279 zkušených zaměstnanců požádáno, aby zůstalo ještě několik dalších týdnů či měsíců a vyškolilo své následovníky; |
| --- | --- |

—

restrukturalizace: společnost Ford Europe se v posledních letech snažila přizpůsobit svou výrobní kapacitu stagnující poptávce. V daném kontextu reorganizovala společnost Ford Genk mezi prosincem 2003 a dubnem 2004 svou výrobu a propustila či poslala do předčasného důchodu (u zaměstnanců s dostatečným počtem odpracovaných let) 2 770 osob. Za účelem zajištění kontinuity výroby a jakosti bylo 279 zkušených zaměstnanců požádáno, aby zůstalo ještě několik dalších týdnů či měsíců a vyškolilo své následovníky;

| — | náklady na zavádění výroby: personální náklady na produktové „kouče“, to znamená na první dělníky, kteří se účastní zavádění výroby nových modelů. Tyto dělníci jsou zaškolováni na nové výrobky (konstrukce, obsluha nového zařízení, výrobní postupy), a poté předávají své znalosti ostatním dělníkům.







  Druh činnosti | Specifické vzdělávání (v milionech EUR) | Obecné vzdělávání (v milionech EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Poradenské služby | 0,88 | 2,05 |
| Školení na pracovišti | 5,44 | |
| Zeštíhlená organizace | 1,65 | |
| Náklady na zaměstnance mimo linku | 2,35 | 5,5 |
| „Školicí prostory“ | 1,48 | |
| Náklady na zaměstnance vzdělávacího oddělení | | 0,92 |
| „Kaskádové“ řízení | 1,6 | |
| Six Sigma | | 0,026 |
| Restrukturalizace | 4,47 | |
| Náklady na zavádění výroby | 7,44 | |

—

náklady na zavádění výroby: personální náklady na produktové „kouče“, to znamená na první dělníky, kteří se účastní zavádění výroby nových modelů. Tyto dělníci jsou zaškolováni na nové výrobky (konstrukce, obsluha nového zařízení, výrobní postupy), a poté předávají své znalosti ostatním dělníkům.

Druh činnosti

Specifické vzdělávání (v milionech EUR)

Obecné vzdělávání (v milionech EUR)

Poradenské služby

0,88

2,05

Školení na pracovišti

5,44

Zeštíhlená organizace

1,65

Náklady na zaměstnance mimo linku

2,35

5,5

„Školicí prostory“

1,48

Náklady na zaměstnance vzdělávacího oddělení

0,92

„Kaskádové“ řízení

1,6

Six Sigma

0,026

Restrukturalizace

4,47

Náklady na zavádění výroby

7,44

| (8) | Celková výše přípustných nákladů se dělí podle druhu výdajů následovně:






  Druh výdajů | (v milionech EUR) |
| --- | --- | --- |
| Náklady na školitele | 16,54 |
| Odpisy nástrojů a zařízení | 1,48 |
| Náklady na poradenské služby | 0,92 |
| Personální náklady na školené zaměstnance | 14,9 |
| Přípustné náklady celkem | 33,84 |

(8)

Celková výše přípustných nákladů se dělí podle druhu výdajů následovně:

Druh výdajů

(v milionech EUR)

Náklady na školitele

16,54

Odpisy nástrojů a zařízení

1,48

Náklady na poradenské služby

0,92

Personální náklady na školené zaměstnance

14,9

Přípustné náklady celkem

33,84

| (9) | Navrhovaná podpora představuje přímou dotaci pro Ford Genk ve výši 12 279 423 EUR pro období 2004-2006. Z této částky připadá 4 677 408 EUR (38 %) na podporu obecného vzdělávání a 7 602 015 EUR (61 %) na podporu vzdělávání specifického. Podpora musí být poskytnuta formou podpory „ad hoc“ Vlámským společenstvím (Vlaamse Gemeenschap). Belgie ujistila, že podpora na vzdělávání nebude kumulována s jinými podporami k pokrytí stejných nákladů. |
| --- | --- |

(9)

Navrhovaná podpora představuje přímou dotaci pro Ford Genk ve výši 12 279 423 EUR pro období 2004-2006. Z této částky připadá 4 677 408 EUR (38 %) na podporu obecného vzdělávání a 7 602 015 EUR (61 %) na podporu vzdělávání specifického. Podpora musí být poskytnuta formou podpory „ad hoc“ Vlámským společenstvím (Vlaamse Gemeenschap). Belgie ujistila, že podpora na vzdělávání nebude kumulována s jinými podporami k pokrytí stejných nákladů.

| (10) | Výše uvedených podpor dosahuje 55 % míry podpory u obecného vzdělávání a 30 % u vzdělávání specifického. |
| --- | --- |

(10)

Výše uvedených podpor dosahuje 55 % míry podpory u obecného vzdělávání a 30 % u vzdělávání specifického.

| (11) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního přezkumného řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně 1) způsobu, jakým si belgické orgány vykládají rozsah přípustných nákladů a 2) navržené kategorizace některých položek jakožto specifického či obecného vzdělávání. |
| --- | --- |

(11)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního přezkumného řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně 1) způsobu, jakým si belgické orgány vykládají rozsah přípustných nákladů a 2) navržené kategorizace některých položek jakožto specifického či obecného vzdělávání.

| (12) | Pokud jde o přípustné náklady, Komise zkoumala slučitelnost podle čl. 4 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 týkající se použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (3) u některých výdajů plánovaných Belgií, zejména:






  — | „školicí prostory“: Komise zvažovala, zda budovy a jiné typy infrastruktury mohou spadat do oblasti působnosti čl. 4 odst. 7 písm. d) nařízení (ES) č. 68/2001; |
| --- | --- | --- |

(12)

Pokud jde o přípustné náklady, Komise zkoumala slučitelnost podle čl. 4 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 týkající se použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (3) u některých výdajů plánovaných Belgií, zejména:

—

„školicí prostory“: Komise zvažovala, zda budovy a jiné typy infrastruktury mohou spadat do oblasti působnosti čl. 4 odst. 7 písm. d) nařízení (ES) č. 68/2001;

| — | náklady na zaměstnance vzdělávacího oddělení: Komise vyjádřila pochybnosti o možnosti považovat tyto náklady za „náklady na poradenské a konzultační služby týkající se projektu vzdělávání“ (čl. 4 odst. 7 písm. e) nařízení (ES) č. 68/2001); |
| --- | --- |

—

náklady na zaměstnance vzdělávacího oddělení: Komise vyjádřila pochybnosti o možnosti považovat tyto náklady za „náklady na poradenské a konzultační služby týkající se projektu vzdělávání“ (čl. 4 odst. 7 písm. e) nařízení (ES) č. 68/2001);

| — | „kaskádové“ řízení: Komise zvažovala, zda kaskádové řízení má nějakou vzdělávací náplň a zda překračuje rámec obyčejné řídící praxe. Rovněž vyjádřila výhrady ohledně skutečnosti, že by podnik potřeboval státní podporu na uplatňování „kaskádového“ řízení, které je ve společnosti Ford Genk podle všeho součástí běžné řídící praxe; |
| --- | --- |

—

„kaskádové“ řízení: Komise zvažovala, zda kaskádové řízení má nějakou vzdělávací náplň a zda překračuje rámec obyčejné řídící praxe. Rovněž vyjádřila výhrady ohledně skutečnosti, že by podnik potřeboval státní podporu na uplatňování „kaskádového“ řízení, které je ve společnosti Ford Genk podle všeho součástí běžné řídící praxe;

| — | náklady na restrukturalizaci a náklady na zavádění výroby: Komise zvažovala, zda podpora spojená s náklady na restrukturalizaci a s náklady na zavádění výroby skutečně podněcuje podnik k tomu, aby prováděl vzdělávací akce. Komise také vyjádřila pochyby o tom, zda náklady na restrukturalizaci jsou přípustnými náklady ve smyslu čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001, souvisejí-li, jak se zdá, výhradně s nedávnou restrukturalizací závodu; |
| --- | --- |

—

náklady na restrukturalizaci a náklady na zavádění výroby: Komise zvažovala, zda podpora spojená s náklady na restrukturalizaci a s náklady na zavádění výroby skutečně podněcuje podnik k tomu, aby prováděl vzdělávací akce. Komise také vyjádřila pochyby o tom, zda náklady na restrukturalizaci jsou přípustnými náklady ve smyslu čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001, souvisejí-li, jak se zdá, výhradně s nedávnou restrukturalizací závodu;

| — | výdaje za rok 2004: část přípustných výdajů jsou výdaje, které byly vynaloženy již v roce 2004. V případě, že je tato podpora určena na zeštíhlení minulých výdajů, zvažovala Komise, zda mohla mít nějaký dopad na vzdělávací akce společnosti během tohoto období. |
| --- | --- |

—

výdaje za rok 2004: část přípustných výdajů jsou výdaje, které byly vynaloženy již v roce 2004. V případě, že je tato podpora určena na zeštíhlení minulých výdajů, zvažovala Komise, zda mohla mít nějaký dopad na vzdělávací akce společnosti během tohoto období.

| (13) | Pokud jde o rozdělení vzdělávání na „obecné“ a „specifické“, Komise se obává, že belgické orgány použily u některých výdajů na projekt příliš širokou definici obecného vzdělávání. Pochybnosti Komise se týkaly zejména položek „náklady na poradenské služby“ a „náklady na zaměstnance mimo linku“. Podle belgických orgánů vzdělávací oddělení společnosti Ford Genk odhaduje, že asi 70 % těchto výdajů se týkalo vzdělávání obecné povahy. Pro takové tvrzení však nebyl poskytnut žádný důkaz. |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o rozdělení vzdělávání na „obecné“ a „specifické“, Komise se obává, že belgické orgány použily u některých výdajů na projekt příliš širokou definici obecného vzdělávání. Pochybnosti Komise se týkaly zejména položek „náklady na poradenské služby“ a „náklady na zaměstnance mimo linku“. Podle belgických orgánů vzdělávací oddělení společnosti Ford Genk odhaduje, že asi 70 % těchto výdajů se týkalo vzdělávání obecné povahy. Pro takové tvrzení však nebyl poskytnut žádný důkaz.

| (14) | Belgické orgány uvedly ve své odpovědi na zahájení formálního přezkumného řízení následující připomínky:






  — | „školicí prostory“: belgické orgány tvrdí, že tyto zařízené prostory ohraničené skleněnými přepážkami jsou z větší části využívány ke vzdělávání, a proto náklady na ně je třeba je považovat za náklady přípustné; |
| --- | --- | --- |

(14)

Belgické orgány uvedly ve své odpovědi na zahájení formálního přezkumného řízení následující připomínky:

—

„školicí prostory“: belgické orgány tvrdí, že tyto zařízené prostory ohraničené skleněnými přepážkami jsou z větší části využívány ke vzdělávání, a proto náklady na ně je třeba je považovat za náklady přípustné;

| — | náklady na zaměstnance vzdělávacího oddělení: Belgie má za to, že se na tyto náklady vztahuje čl. 4 odst. 7 písm. e) nařízení (ES) č. 68/2001 („náklady na poradenské a konzultační služby týkající se projektu vzdělávání“), neboť dotčení pracovníci byli uvolněni na tři roky, aby se zabývali daným programem, čímž v daném období vznikají mimořádné personální náklady, které musí být zaúčtovávány na účty pro obecné vzdělávání; |
| --- | --- |

—

náklady na zaměstnance vzdělávacího oddělení: Belgie má za to, že se na tyto náklady vztahuje čl. 4 odst. 7 písm. e) nařízení (ES) č. 68/2001 („náklady na poradenské a konzultační služby týkající se projektu vzdělávání“), neboť dotčení pracovníci byli uvolněni na tři roky, aby se zabývali daným programem, čímž v daném období vznikají mimořádné personální náklady, které musí být zaúčtovávány na účty pro obecné vzdělávání;

| — | „kaskádové“ řízení: belgické orgány uznávají názor Komise, podle něhož je nutno považovat kaskádové řízení spíše za řídící nástroj než za nástroj vzdělávací; |
| --- | --- |

—

„kaskádové“ řízení: belgické orgány uznávají názor Komise, podle něhož je nutno považovat kaskádové řízení spíše za řídící nástroj než za nástroj vzdělávací;

| — | náklady na restrukturalizaci: podle belgických orgánů nelze považovat propuštění 2 770 zaměstnanců společnosti Ford Genk během let 2003-2004 za normální restrukturalizační opatření v důsledku změny tržních podmínek. Snížení počtu pracovníků, které bylo provedeno za důsledného dodržení sociálních podmínek a po konzultaci se zástupci zaměstnanců, vedlo naopak k radikální změně v organizaci závodu. Popuštění však znamenalo také náhlý odchod nejzkušenějších dělníků, kteří mohli školit své mladé kolegy. Aby podnik za těchto podmínek nemusel zaměstnávat externí školitele, rozhodl se požádat některé z těchto pracovníků, aby zůstali v pracovním poměru a zajišťovali pouze vzdělávání; |
| --- | --- |

—

náklady na restrukturalizaci: podle belgických orgánů nelze považovat propuštění 2 770 zaměstnanců společnosti Ford Genk během let 2003-2004 za normální restrukturalizační opatření v důsledku změny tržních podmínek. Snížení počtu pracovníků, které bylo provedeno za důsledného dodržení sociálních podmínek a po konzultaci se zástupci zaměstnanců, vedlo naopak k radikální změně v organizaci závodu. Popuštění však znamenalo také náhlý odchod nejzkušenějších dělníků, kteří mohli školit své mladé kolegy. Aby podnik za těchto podmínek nemusel zaměstnávat externí školitele, rozhodl se požádat některé z těchto pracovníků, aby zůstali v pracovním poměru a zajišťovali pouze vzdělávání;

| — | náklady na zavádění výroby: belgické orgány tvrdí, že tento případ nelze považovat za běžné školení, které se provádí vždy po úplné nebo dílčí obměně stávajícího modelu. Zejména závod Genk byl zcela přebudován, aby se v jediném areálu mohly vyrábět tři modely: v průběhu 18 měsíců tak budou dány do výroby tři zcela nové modely; |
| --- | --- |

—

náklady na zavádění výroby: belgické orgány tvrdí, že tento případ nelze považovat za běžné školení, které se provádí vždy po úplné nebo dílčí obměně stávajícího modelu. Zejména závod Genk byl zcela přebudován, aby se v jediném areálu mohly vyrábět tři modely: v průběhu 18 měsíců tak budou dány do výroby tři zcela nové modely;

| — | výdaje za rok 2004: belgické orgány ujišťují, že jednak byl vzdělávací program 2004-2006 vypracován v listopadu 2003 až poté, co vlámská vláda slíbila podporu, a jednak že první školení programu se konalo až poté, co společnost Ford Genk oficiálně požádala o podporu vlámské orgány; |
| --- | --- |

—

výdaje za rok 2004: belgické orgány ujišťují, že jednak byl vzdělávací program 2004-2006 vypracován v listopadu 2003 až poté, co vlámská vláda slíbila podporu, a jednak že první školení programu se konalo až poté, co společnost Ford Genk oficiálně požádala o podporu vlámské orgány;

| — | pokud jde o rozlišování mezi vzděláváním „obecným“ a vzděláváním „specifickým“, podala Belgie podrobnou klasifikaci výuky a především jména externích poradců, pověřených jejím vedením. Belgické orgány se krom toho zavázaly, že zpětně opraví případné odchylky v podílu obecného vzdělávání, který byl stanoven pro účely rozpočtu (70 %) na základě minulých zkušeností podniku. |
| --- | --- |

—

pokud jde o rozlišování mezi vzděláváním „obecným“ a vzděláváním „specifickým“, podala Belgie podrobnou klasifikaci výuky a především jména externích poradců, pověřených jejím vedením. Belgické orgány se krom toho zavázaly, že zpětně opraví případné odchylky v podílu obecného vzdělávání, který byl stanoven pro účely rozpočtu (70 %) na základě minulých zkušeností podniku.

| (15) | Opatření ve prospěch společnosti Ford Genk oznámené Belgií představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Je totiž poskytováno formou dotace, která bude financována státem nebo ze státních zdrojů. Opatření je selektivní, poněvadž se týká pouze společnosti Ford Genk, a může narušit hospodářskou soutěž ve Společenství tím, že zvýhodní daný podnik oproti jiným konkurentům, kteří podporu nečerpají. Pro automobilový trh je navíc charakteristické intenzívní obchodování mezi členskými státy, takže podpora by mohla ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(15)

Opatření ve prospěch společnosti Ford Genk oznámené Belgií představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Je totiž poskytováno formou dotace, která bude financována státem nebo ze státních zdrojů. Opatření je selektivní, poněvadž se týká pouze společnosti Ford Genk, a může narušit hospodářskou soutěž ve Společenství tím, že zvýhodní daný podnik oproti jiným konkurentům, kteří podporu nečerpají. Pro automobilový trh je navíc charakteristické intenzívní obchodování mezi členskými státy, takže podpora by mohla ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (16) | Belgie žádá, aby byla podpora schválena na základě nařízení (ES) č. 68/2001. Podpora skutečně souvisí se vzdělávacím programem. |
| --- | --- |

(16)

Belgie žádá, aby byla podpora schválena na základě nařízení (ES) č. 68/2001. Podpora skutečně souvisí se vzdělávacím programem.

| (17) | V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 68/2001 se na podporu neuplatní výjimka z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, překročí-li výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání 1 milion EUR. Komise poznamenává, že v tomto případě činí plánovaná podpora 12 279 423 EUR, a že má být poskytnuta jednomu podniku a vzdělávací projekt je jediným projektem. Komise má tedy za to, že u navrhované podpory platí oznamovací povinnost a že tato povinnost byla Belgií dodržena. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 68/2001 se na podporu neuplatní výjimka z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, překročí-li výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání 1 milion EUR. Komise poznamenává, že v tomto případě činí plánovaná podpora 12 279 423 EUR, a že má být poskytnuta jednomu podniku a vzdělávací projekt je jediným projektem. Komise má tedy za to, že u navrhované podpory platí oznamovací povinnost a že tato povinnost byla Belgií dodržena.

| (18) | 16. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 68/2001 vysvětluje, proč tento druh podpory nemůže být vyjmut z oznamovací povinnosti: „Je vhodné, aby velké částky podpory před jejich poskytnutím nadále jednotlivě posuzovala Komise.“ |
| --- | --- |

(18)

16. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 68/2001 vysvětluje, proč tento druh podpory nemůže být vyjmut z oznamovací povinnosti: „Je vhodné, aby velké částky podpory před jejich poskytnutím nadále jednotlivě posuzovala Komise.“

| (19) | Při posuzování jednotlivé podpory na vzdělávání, na kterou se z důvodu její výše nevztahuje výjimka uvedená v nařízení (ES) č. 68/2001, a kterou je proto třeba posoudit na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, se Komise řídí stejnými hlavními zásadami, jaké vyplývají z nařízení (ES) č. 68/2001. S ohledem na 4. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 68/2001, podle něhož Komise hodnotí oznámení zejména s ohledem na kritéria stanovená v uvedeném nařízení, Komise také ověří, zda lze schválit všechny výdaje jako přípustné, k čemuž opět využije své široké posuzovací pravomoci na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Takováto opatření musí být posuzována tak, aby byla zajištěna návaznost rozhodovací praxe a zásada rovného zacházení (4). |
| --- | --- |

(19)

Při posuzování jednotlivé podpory na vzdělávání, na kterou se z důvodu její výše nevztahuje výjimka uvedená v nařízení (ES) č. 68/2001, a kterou je proto třeba posoudit na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, se Komise řídí stejnými hlavními zásadami, jaké vyplývají z nařízení (ES) č. 68/2001. S ohledem na 4. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 68/2001, podle něhož Komise hodnotí oznámení zejména s ohledem na kritéria stanovená v uvedeném nařízení, Komise také ověří, zda lze schválit všechny výdaje jako přípustné, k čemuž opět využije své široké posuzovací pravomoci na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Takováto opatření musí být posuzována tak, aby byla zajištěna návaznost rozhodovací praxe a zásada rovného zacházení (4).

| (20) | Komise při posuzování slučitelnosti dotčeného opatření se společným trhem musí tedy ověřit, zda všechny body, k nimž vyjádřila pochybnosti při zahájení formálního přezkumného řízení, jsou v souladu se společným trhem podle nařízení (ES) č. 68/2001 a čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Zejména: |
| --- | --- |

(20)

Komise při posuzování slučitelnosti dotčeného opatření se společným trhem musí tedy ověřit, zda všechny body, k nimž vyjádřila pochybnosti při zahájení formálního přezkumného řízení, jsou v souladu se společným trhem podle nařízení (ES) č. 68/2001 a čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Zejména:

I)   Pokud jde o přípustné náklady

| (21) | Komise poznamenává, že čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 stanoví jako přípustné náklady na projekt podpory vzdělávání:






  a) | personální náklady na školitele; |
| --- | --- | --- |

(21)

Komise poznamenává, že čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 stanoví jako přípustné náklady na projekt podpory vzdělávání:

a)

personální náklady na školitele;

| b) | cestovní výdaje školitelů a školených osob; |
| --- | --- |

b)

cestovní výdaje školitelů a školených osob;

| c) | ostatní běžné výdaje (jako jsou výdaje na materiál a na vybavení); |
| --- | --- |

c)

ostatní běžné výdaje (jako jsou výdaje na materiál a na vybavení);

| d) | odpisy nástrojů a zařízení v poměrné výši k jejich výlučnému používání pro projekt vzdělávání; |
| --- | --- |

d)

odpisy nástrojů a zařízení v poměrné výši k jejich výlučnému používání pro projekt vzdělávání;

| e) | náklady na poradenské a konzultační služby týkající se projektu vzdělávání; |
| --- | --- |

e)

náklady na poradenské a konzultační služby týkající se projektu vzdělávání;

| f) | personální náklady na školené osoby až do výše součtu ostatních přípustných nákladů uvedených v písmenech a) až e). |
| --- | --- |

f)

personální náklady na školené osoby až do výše součtu ostatních přípustných nákladů uvedených v písmenech a) až e).

| (22) | Belgie poskytla přehled nákladů na vzdělávání, který Komisi umožňuje ověřit druh navrhovaných přípustných nákladů. Podle informací poskytnutých Belgií nepřevyšují personální náklady na školené osoby celkovou výši ostatních přípustných nákladů.






  i) | „Školicí prostory“ (1,5 milionu EUR) |
| --- | --- | --- |

(22)

Belgie poskytla přehled nákladů na vzdělávání, který Komisi umožňuje ověřit druh navrhovaných přípustných nákladů. Podle informací poskytnutých Belgií nepřevyšují personální náklady na školené osoby celkovou výši ostatních přípustných nákladů.

i)

„Školicí prostory“ (1,5 milionu EUR)

| (23) | Čl. 4 odst. 7 písm. d) nařízení (ES) č. 68/2001 stanoví, že za přípustné náklady lze považovat odpisy nástrojů a zařízení v poměrné výši k jejich výlučnému používání pro projekt vzdělávání. Mezi náklady, které lze považovat za přípustné, nejsou v žádném případě uvedeny budovy. V daném případě představují „školicí prostory“ jiná zařízení umístěná v prostorách ohraničených skleněnými přepážkami. Tyto prostory slouží ke vzdělávacím činnostem. Vzhledem k tomu, že se tyto prostory nacházejí v továrních halách, nejedná se o budovy, a lze je považovat za zařízení spadající do kategorie „nástroje a zařízení“ definované v nařízení (ES) č. 68/2001. |
| --- | --- |

(23)

Čl. 4 odst. 7 písm. d) nařízení (ES) č. 68/2001 stanoví, že za přípustné náklady lze považovat odpisy nástrojů a zařízení v poměrné výši k jejich výlučnému používání pro projekt vzdělávání. Mezi náklady, které lze považovat za přípustné, nejsou v žádném případě uvedeny budovy. V daném případě představují „školicí prostory“ jiná zařízení umístěná v prostorách ohraničených skleněnými přepážkami. Tyto prostory slouží ke vzdělávacím činnostem. Vzhledem k tomu, že se tyto prostory nacházejí v továrních halách, nejedná se o budovy, a lze je považovat za zařízení spadající do kategorie „nástroje a zařízení“ definované v nařízení (ES) č. 68/2001.

| (24) | S ohledem na výše uvedené považuje Komise náklady na tyto prostory za přípustné.






  ii) | Náklady na zaměstnance vzdělávacího oddělení (1 milion EUR) |
| --- | --- | --- |

(24)

S ohledem na výše uvedené považuje Komise náklady na tyto prostory za přípustné.

ii)

Náklady na zaměstnance vzdělávacího oddělení (1 milion EUR)

| (25) | Komise poznamenává, že u velkých podniků je více méně obvyklé, že provozují vlastní vzdělávací oddělení a proto se méně obracejí na externí poradenské služby. Má-li být podpůrné opatření slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, musí být přiměřené cíli a nenarušovat hospodářskou soutěž způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem. S ohledem na výše uvedené má Komise za to, že nelze zamítnout uplatnění čl. 4 odst. 7 písm. e) nařízení (ES) č. 68/2001 na náklady na vnitropodnikové vzdělávací oddělení, neboť takové zamítnutí by bylo diskriminací kategorie velkých podniků. Komise proto souhlasí se zařazením těchto nákladů mezi přípustné. |
| --- | --- |

(25)

Komise poznamenává, že u velkých podniků je více méně obvyklé, že provozují vlastní vzdělávací oddělení a proto se méně obracejí na externí poradenské služby. Má-li být podpůrné opatření slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, musí být přiměřené cíli a nenarušovat hospodářskou soutěž způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem. S ohledem na výše uvedené má Komise za to, že nelze zamítnout uplatnění čl. 4 odst. 7 písm. e) nařízení (ES) č. 68/2001 na náklady na vnitropodnikové vzdělávací oddělení, neboť takové zamítnutí by bylo diskriminací kategorie velkých podniků. Komise proto souhlasí se zařazením těchto nákladů mezi přípustné.

| (26) | Komise použije stejná kritéria jako jsou použita v tomto rozhodnutí na všechny obdobné případy, které jí budou oznámeny. |
| --- | --- |

(26)

Komise použije stejná kritéria jako jsou použita v tomto rozhodnutí na všechny obdobné případy, které jí budou oznámeny.

| (27) | Komise však odmítá argument belgických orgánů, že všechny dotčené náklady mají spadat do kategorie obecného vzdělávání. Komise má totiž za to, že poradenské služby mají stejnou působnost (obecnou/specifickou) jako vzdělávací akce, k nimž se vztahují. Za účelem zamezení nadměrné kompenzace nákladů na poradenské služby musí tudíž výdaje vzdělávacího oddělení na školení s dosahem „obecným“ nebo „specifickým“ podléhat stejné maximální míře podpory jako příslušná vzdělávací akce. V rámci obecného vzdělávacího projektu budou proto náklady vzdělávacího oddělení rozděleny na náklady „obecné“ a „specifické“ v alikvotním poměru k „obecným“ a „specifickým“ vzdělávacím akcím obsaženým v projektu. Vezmou-li se za základ vzdělávací akce, na které Komise podporu povoluje, v daném případě vychází 57,8 % na obecné vzdělávání a 42,2 % na vzdělávání specifické. |
| --- | --- |

(27)

Komise však odmítá argument belgických orgánů, že všechny dotčené náklady mají spadat do kategorie obecného vzdělávání. Komise má totiž za to, že poradenské služby mají stejnou působnost (obecnou/specifickou) jako vzdělávací akce, k nimž se vztahují. Za účelem zamezení nadměrné kompenzace nákladů na poradenské služby musí tudíž výdaje vzdělávacího oddělení na školení s dosahem „obecným“ nebo „specifickým“ podléhat stejné maximální míře podpory jako příslušná vzdělávací akce. V rámci obecného vzdělávacího projektu budou proto náklady vzdělávacího oddělení rozděleny na náklady „obecné“ a „specifické“ v alikvotním poměru k „obecným“ a „specifickým“ vzdělávacím akcím obsaženým v projektu. Vezmou-li se za základ vzdělávací akce, na které Komise podporu povoluje, v daném případě vychází 57,8 % na obecné vzdělávání a 42,2 % na vzdělávání specifické.

| (28) | Vyšší míry podpory by vyvolaly neúměrné narušení hospodářské soutěže. Komise je zejména toho názoru, že povinnost podniků nést přiměřenou část nákladů přispívá k účinnosti a proveditelnosti opatření. Proto má Komise za to, že vyšší míra podpory by narušila podmínky obchodu v míře, která odporuje společnému zájmu. Tuto část opatření proto nelze považovat za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.






  iii) | Náklady na restrukturalizaci (4,4 milionu EUR) |
| --- | --- | --- |

(28)

Vyšší míry podpory by vyvolaly neúměrné narušení hospodářské soutěže. Komise je zejména toho názoru, že povinnost podniků nést přiměřenou část nákladů přispívá k účinnosti a proveditelnosti opatření. Proto má Komise za to, že vyšší míra podpory by narušila podmínky obchodu v míře, která odporuje společnému zájmu. Tuto část opatření proto nelze považovat za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

iii)

Náklady na restrukturalizaci (4,4 milionu EUR)

| (29) | Před přijetím rozhodnutí o restrukturalizačních opatřeních porovná podnik současnou hodnotu očekávaného snížení nákladů v budoucnosti s náklady na restrukturalizaci. Náklady na vyškolení pracovníků, kteří obsadí nové funkce po restrukturalizaci, jsou součástí běžných a nezbytných nákladů na restrukturalizaci. Jakmile se tedy podnik rozhodne, že propustí velkou část svých zaměstnanců, je dočasné školení výše uvedených pracovníků nezbytné k zajištění kontinuity výroby a jakosti. Podnik nemá jinou možnost, nežli nést tyto náklady, určené na vyškolení zůstávající pracovní síly, která nahradí know-how propuštěných zaměstnanců. Dotčenou podporou by tak byly vlastně dotovány běžné a nezbytné náklady na restrukturalizaci podniku, které by podnik musel nést v každém případě, i kdyby podporu nedostal. Proto se podpora nejeví jako potřebná, jelikož by nevedla k poskytování doplňujícího vzdělávání. |
| --- | --- |

(29)

Před přijetím rozhodnutí o restrukturalizačních opatřeních porovná podnik současnou hodnotu očekávaného snížení nákladů v budoucnosti s náklady na restrukturalizaci. Náklady na vyškolení pracovníků, kteří obsadí nové funkce po restrukturalizaci, jsou součástí běžných a nezbytných nákladů na restrukturalizaci. Jakmile se tedy podnik rozhodne, že propustí velkou část svých zaměstnanců, je dočasné školení výše uvedených pracovníků nezbytné k zajištění kontinuity výroby a jakosti. Podnik nemá jinou možnost, nežli nést tyto náklady, určené na vyškolení zůstávající pracovní síly, která nahradí know-how propuštěných zaměstnanců. Dotčenou podporou by tak byly vlastně dotovány běžné a nezbytné náklady na restrukturalizaci podniku, které by podnik musel nést v každém případě, i kdyby podporu nedostal. Proto se podpora nejeví jako potřebná, jelikož by nevedla k poskytování doplňujícího vzdělávání.

| (30) | Účel státních podpor na vzdělávání je vysvětlen v 10. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 68/2001: Vzdělávání má obvykle pozitivní vnější účinky na společnost jako celek, jelikož zvyšuje rezervu kvalifikovaných pracovníků, ze které mohou těžit ostatní firmy, a zvyšuje konkurenceschopnost průmyslu Společenství. Vzhledem k tomu, že restrukturalizace v daném případě naopak povede ke snížení této rezervy kvalifikovaných pracovníků, je pravděpodobně v rozporu s cílem nařízení (ES) č. 68/2001. |
| --- | --- |

(30)

Účel státních podpor na vzdělávání je vysvětlen v 10. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 68/2001: Vzdělávání má obvykle pozitivní vnější účinky na společnost jako celek, jelikož zvyšuje rezervu kvalifikovaných pracovníků, ze které mohou těžit ostatní firmy, a zvyšuje konkurenceschopnost průmyslu Společenství. Vzhledem k tomu, že restrukturalizace v daném případě naopak povede ke snížení této rezervy kvalifikovaných pracovníků, je pravděpodobně v rozporu s cílem nařízení (ES) č. 68/2001.

| (31) | Má-li být podpůrné opatření slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, musí být přiměřené cíli a nenarušovat hospodářskou soutěž způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem. Poněvadž je však společnost Ford Europe jedním z hlavních subjektů na trhu výrobců automobilů ve Společenství, zdá se, že by tržní síly měly samy stačit na to, aby bylo zajištěno vzdělávání vynucené danou restrukturalizací. V souladu se zněním 11. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 68/2001 by jakákoliv státní podpora na toto vzdělávání převyšovala minimum nezbytné k dosažení cíle Společenství, který samotné tržní síly neumožňují dosáhnout, a vyústila by tak v nepřiměřené narušení hospodářské soutěže. V této souvislosti Komise zejména upozorňuje, že i přes pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, Belgie nevysvětlila, proč by podnik program vzdělávání neuskutečnil, pokud by nedostal podporu. |
| --- | --- |

(31)

Má-li být podpůrné opatření slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, musí být přiměřené cíli a nenarušovat hospodářskou soutěž způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem. Poněvadž je však společnost Ford Europe jedním z hlavních subjektů na trhu výrobců automobilů ve Společenství, zdá se, že by tržní síly měly samy stačit na to, aby bylo zajištěno vzdělávání vynucené danou restrukturalizací. V souladu se zněním 11. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 68/2001 by jakákoliv státní podpora na toto vzdělávání převyšovala minimum nezbytné k dosažení cíle Společenství, který samotné tržní síly neumožňují dosáhnout, a vyústila by tak v nepřiměřené narušení hospodářské soutěže. V této souvislosti Komise zejména upozorňuje, že i přes pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, Belgie nevysvětlila, proč by podnik program vzdělávání neuskutečnil, pokud by nedostal podporu.

| (32) | Komise se proto domnívá, že na náklady na restrukturalizaci se nemůže vztahovat podpora na vzdělávání.






  iv) | Náklady na zavádění výroby (7,5 milionu EUR) |
| --- | --- | --- |

(32)

Komise se proto domnívá, že na náklady na restrukturalizaci se nemůže vztahovat podpora na vzdělávání.

iv)

Náklady na zavádění výroby (7,5 milionu EUR)

| (33) | Komise již rok shromažďuje důkazy o tom, že někteří automobiloví výrobci nechávají své výrobní závody v různých členských státech si navzájem konkurovat při výrobě nových modelů. Při plánování výroby nového výrobku porovnávají několik lokalit a o místě výroby rozhodují na základě souhrnu výrobních nákladů, tj. všech druhů nákladů, ale také s ohledem na možné vládní podpory, a to zejména podpory na vzdělávání. Vzhledem k této ekonomické skutečnosti a z ní vyplývajícího rizika, že některé podpory na vzdělávání nenapomáhají cíli společného zájmu, stanovenému v 10. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 68/2001, ale jsou pouze provozní podporou narušující hospodářskou soutěž, je Komise nucena pečlivěji zvažovat nezbytnost podpory, „aby státní podpora byla omezena na minimum nezbytné k dosažení cíle Společenství, který samotné tržní síly neumožňují“ (11. bod odůvodnění uvedeného nařízení) (5). Takové posouzení je zcela oprávněné zejména s ohledem na to, že pro současný automobilový průmysl jsou typické výrazně nadbytečné kapacity. |
| --- | --- |

(33)

Komise již rok shromažďuje důkazy o tom, že někteří automobiloví výrobci nechávají své výrobní závody v různých členských státech si navzájem konkurovat při výrobě nových modelů. Při plánování výroby nového výrobku porovnávají několik lokalit a o místě výroby rozhodují na základě souhrnu výrobních nákladů, tj. všech druhů nákladů, ale také s ohledem na možné vládní podpory, a to zejména podpory na vzdělávání. Vzhledem k této ekonomické skutečnosti a z ní vyplývajícího rizika, že některé podpory na vzdělávání nenapomáhají cíli společného zájmu, stanovenému v 10. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 68/2001, ale jsou pouze provozní podporou narušující hospodářskou soutěž, je Komise nucena pečlivěji zvažovat nezbytnost podpory, „aby státní podpora byla omezena na minimum nezbytné k dosažení cíle Společenství, který samotné tržní síly neumožňují“ (11. bod odůvodnění uvedeného nařízení) (5). Takové posouzení je zcela oprávněné zejména s ohledem na to, že pro současný automobilový průmysl jsou typické výrazně nadbytečné kapacity.

| (34) | V předchozích případech Komise podrobně nezkoumala nutnost zvláštní podpory na vzdělávání v oblasti nákladů na zavádění výroby (6). Mohla by ji však začít zkoumat, zjistí-li, že se ekonomické podmínky na dotčeném trhu změnily. V bodě 52 rozsudku ze dne 30. září 2003 ve spojených případech C-57/00 P a C-61/00 P (7) Soudní dvůr Evropských společenství uvedl, že „ať už je výklad čl. 92 odst. 2 písm. c) [později čl. 87 odst. 2 písm. c)] Smlouvy podaný v minulosti Komisí jakýkoliv, neměla by jím být dotčena opodstatněnost výkladu stejného ustanovení provedeného Komisí v soudním rozhodnutí a potažmo jeho platnost.“ Stejně tak Soud prvního stupně Evropských společenství uvedl v bodě 177 svého rozsudku ze dne 15. června 2005 ve věci T-171/02 (8): „posuzovat zákonnost rozhodnutí Komise, podle nějž určitá nová podpora nesplňuje podmínky pro použití této výjimky, lze pouze v rámci čl. 87 odst. 3 písm. c) ES a nikoliv s ohledem na předchozí rozhodovací praxi Komise, pokud taková praxe existuje“. |
| --- | --- |

(34)

V předchozích případech Komise podrobně nezkoumala nutnost zvláštní podpory na vzdělávání v oblasti nákladů na zavádění výroby (6). Mohla by ji však začít zkoumat, zjistí-li, že se ekonomické podmínky na dotčeném trhu změnily. V bodě 52 rozsudku ze dne 30. září 2003 ve spojených případech C-57/00 P a C-61/00 P (7) Soudní dvůr Evropských společenství uvedl, že „ať už je výklad čl. 92 odst. 2 písm. c) [později čl. 87 odst. 2 písm. c)] Smlouvy podaný v minulosti Komisí jakýkoliv, neměla by jím být dotčena opodstatněnost výkladu stejného ustanovení provedeného Komisí v soudním rozhodnutí a potažmo jeho platnost.“ Stejně tak Soud prvního stupně Evropských společenství uvedl v bodě 177 svého rozsudku ze dne 15. června 2005 ve věci T-171/02 (8): „posuzovat zákonnost rozhodnutí Komise, podle nějž určitá nová podpora nesplňuje podmínky pro použití této výjimky, lze pouze v rámci čl. 87 odst. 3 písm. c) ES a nikoliv s ohledem na předchozí rozhodovací praxi Komise, pokud taková praxe existuje“.

| (35) | Komise poznamenává, že pro udržení konkurenceschopnosti v automobilovém průmyslu je výroba nového modelu nezbytná. Zavádění výroby nového modelu je proto běžná a obvyklá záležitost v tomto průmyslovém odvětví. Automobiloví výrobci musí pro účely výroby nových modelů vyškolit své pracovní síly na nově zaváděné technologie. Související výdaje na vzdělávání nezbytné k zavedení výroby nového modelu nesou proto výrobci automobilů většinou na základě čistě obchodních důvodů. Podnik by tedy daný vzdělávací program uskutečnil tak jako tak, a to tím spíše, pokud by mu nebyla poskytnuta podpora. Podpora na vzdělávání není proto v daném kontextu nezbytná. Nepodněcuje podnik k zajišťování „doplňujícího“ vzdělávání, tj. vzdělávání poskytovaného nad rámec běžného zvyšování kvalifikace, prováděného jen na základě tržních sil. Podpora by tak sloužila k úhradě provozních výdajů, které by jinak nesl podnik, a představovala by tak provozní podporu narušující hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(35)

Komise poznamenává, že pro udržení konkurenceschopnosti v automobilovém průmyslu je výroba nového modelu nezbytná. Zavádění výroby nového modelu je proto běžná a obvyklá záležitost v tomto průmyslovém odvětví. Automobiloví výrobci musí pro účely výroby nových modelů vyškolit své pracovní síly na nově zaváděné technologie. Související výdaje na vzdělávání nezbytné k zavedení výroby nového modelu nesou proto výrobci automobilů většinou na základě čistě obchodních důvodů. Podnik by tedy daný vzdělávací program uskutečnil tak jako tak, a to tím spíše, pokud by mu nebyla poskytnuta podpora. Podpora na vzdělávání není proto v daném kontextu nezbytná. Nepodněcuje podnik k zajišťování „doplňujícího“ vzdělávání, tj. vzdělávání poskytovaného nad rámec běžného zvyšování kvalifikace, prováděného jen na základě tržních sil. Podpora by tak sloužila k úhradě provozních výdajů, které by jinak nesl podnik, a představovala by tak provozní podporu narušující hospodářskou soutěž.

| (36) | Koncentrace výroby do jednoho areálu v závodě v Genku navíc bezpochyby umožní zefektivnit výrobu nových modelů. Podnik bude mít tudíž z koncentrace výroby přímý užitek. Samotné tržní síly proto stačí, aby podněcovaly společnost k takovéto racionalizaci výrobního procesu a k vynaložení odpovídajících výdajů na vzdělávání. Za těchto podmínek není podpora nezbytná, poněvadž by hradila běžné výdaje na reorganizaci podniku. |
| --- | --- |

(36)

Koncentrace výroby do jednoho areálu v závodě v Genku navíc bezpochyby umožní zefektivnit výrobu nových modelů. Podnik bude mít tudíž z koncentrace výroby přímý užitek. Samotné tržní síly proto stačí, aby podněcovaly společnost k takovéto racionalizaci výrobního procesu a k vynaložení odpovídajících výdajů na vzdělávání. Za těchto podmínek není podpora nezbytná, poněvadž by hradila běžné výdaje na reorganizaci podniku.

| (37) | Kromě toho argumenty uvedené v 31. bodě odůvodnění přiměřenosti podpory a zákazu nepřiměřeného narušení hospodářské soutěže jakožto podmínky pro zajištění slučitelnosti s ustanoveními čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy se vztahují i na vzdělávání související se zahájením výroby nových modelů. Jakákoliv státní podpora na toto vzdělávání by proto byla vyšší než minimum nezbytné k dosažení cíle Společenství, které samotné tržní síly neumožňují, a svým účinkem by narušila hospodářskou soutěž v míře, která odporuje společnému zájmu. V této souvislosti Komise zejména upozorňuje, že i přes pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, Belgie nevysvětlila, proč by podnik program vzdělávání neuskutečnil, pokud by nedostal podporu. |
| --- | --- |

(37)

Kromě toho argumenty uvedené v 31. bodě odůvodnění přiměřenosti podpory a zákazu nepřiměřeného narušení hospodářské soutěže jakožto podmínky pro zajištění slučitelnosti s ustanoveními čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy se vztahují i na vzdělávání související se zahájením výroby nových modelů. Jakákoliv státní podpora na toto vzdělávání by proto byla vyšší než minimum nezbytné k dosažení cíle Společenství, které samotné tržní síly neumožňují, a svým účinkem by narušila hospodářskou soutěž v míře, která odporuje společnému zájmu. V této souvislosti Komise zejména upozorňuje, že i přes pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, Belgie nevysvětlila, proč by podnik program vzdělávání neuskutečnil, pokud by nedostal podporu.

| (38) | Podpora na vzdělávání se tedy nemůže vztahovat na náklady na zavádění výroby.






  v) | Výdaje související s rokem 2004 |
| --- | --- | --- |

(38)

Podpora na vzdělávání se tedy nemůže vztahovat na náklady na zavádění výroby.

v)

Výdaje související s rokem 2004

| (39) | Belgické orgány podaly ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního přezkumného řízení pevné a podrobné ujištění, že oficiální žádost o podporu byla podána před zahájením vzdělávacího programu. Komise považuje toto ujištění za dostatečné pro odstranění pochybností, které vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(39)

Belgické orgány podaly ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního přezkumného řízení pevné a podrobné ujištění, že oficiální žádost o podporu byla podána před zahájením vzdělávacího programu. Komise považuje toto ujištění za dostatečné pro odstranění pochybností, které vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (40) | Vzhledem k výše uvedeným důvodům je třeba přípustné náklady na projekt snížit na částku 20,31 milionu EUR. 65 % z této částky, tj. 13,29 milionu EUR je určeno na pokrytí personálních nákladů na školené osoby. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k výše uvedeným důvodům je třeba přípustné náklady na projekt snížit na částku 20,31 milionu EUR. 65 % z této částky, tj. 13,29 milionu EUR je určeno na pokrytí personálních nákladů na školené osoby.

| (41) | Komise poznamenává, že podle čl. 4 odst. 7 písm. f) nařízení (ES) č. 68/2001 jsou tyto náklady přípustné až do výše součtu ostatních přípustných nákladů. Z toho důvodu je u této položky nutno provést znovu opravu, aby tyto náklady odpovídaly součtu ostatních nákladů (9). Po této opravě bude celková částka veškerých přípustných nákladů představovat 14,04 milionu EUR. |
| --- | --- |

(41)

Komise poznamenává, že podle čl. 4 odst. 7 písm. f) nařízení (ES) č. 68/2001 jsou tyto náklady přípustné až do výše součtu ostatních přípustných nákladů. Z toho důvodu je u této položky nutno provést znovu opravu, aby tyto náklady odpovídaly součtu ostatních nákladů (9). Po této opravě bude celková částka veškerých přípustných nákladů představovat 14,04 milionu EUR.

II)   Pokud jde o druh vzdělávání

| (42) | Článek 4 nařízení (ES) č. 68/2001 stanovuje rozdíl mezi vzdělávacím specifickým a vzdělávacím obecným. |
| --- | --- |

(42)

Článek 4 nařízení (ES) č. 68/2001 stanovuje rozdíl mezi vzdělávacím specifickým a vzdělávacím obecným.

| (43) | Ustanovení čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 68/2001 definuje specifické vzdělávání jako vzdělávání, které zahrnuje výuku s přímým a zásadním vztahem k současnému nebo budoucímu postavení zaměstnanců v podniku přijímajícím podporu a poskytuje kvalifikace, které jsou nepřenositelné, nebo přenositelné pouze v omezeném rozsahu, do dalších podniků a pracovních oborů. |
| --- | --- |

(43)

Ustanovení čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 68/2001 definuje specifické vzdělávání jako vzdělávání, které zahrnuje výuku s přímým a zásadním vztahem k současnému nebo budoucímu postavení zaměstnanců v podniku přijímajícím podporu a poskytuje kvalifikace, které jsou nepřenositelné, nebo přenositelné pouze v omezeném rozsahu, do dalších podniků a pracovních oborů.

| (44) | Ustanovení čl. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 68/2001 definuje obecné vzdělávání jako vzdělávání zahrnující výuku, která se nevztahuje pouze nebo zásadně na současné nebo budoucí postavení zaměstnanců v podniku přijímajícím podporu, ale která poskytuje kvalifikace ve větší míře přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů, a tak podstatně zlepšuje schopnost profesního zařazení zaměstnance. Vzdělávání se považuje za „obecné“, když je například společně organizováno různými nezávislými podniky nebo když užitek ze vzdělávání mohou mít zaměstnanci různých podniků. |
| --- | --- |

(44)

Ustanovení čl. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 68/2001 definuje obecné vzdělávání jako vzdělávání zahrnující výuku, která se nevztahuje pouze nebo zásadně na současné nebo budoucí postavení zaměstnanců v podniku přijímajícím podporu, ale která poskytuje kvalifikace ve větší míře přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů, a tak podstatně zlepšuje schopnost profesního zařazení zaměstnance. Vzdělávání se považuje za „obecné“, když je například společně organizováno různými nezávislými podniky nebo když užitek ze vzdělávání mohou mít zaměstnanci různých podniků.

| (45) | Má-li být podpora na vzdělávání slučitelná se společným trhem, nesmí přesáhnout maximální přípustnou míru podpory ve vztahu k přípustným nákladům, stanovenou v čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Tato maximální míra závisí kromě jiného na velikosti podniku přijímajícího podporu, na regionu, v němž se nachází i na kategorii zaměstnanců, kterých se vzdělávání týká. Komise poznamenává, že Ford Genk je velký podnik, projekt je umístěn v regionu (provincie Limbourg), který může využít podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a že mezi školenými osobami není žádná z kategorií znevýhodněných pracovníků ve smyslu čl. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 68/2001. Maximální povolená míra podpory dosahuje za těchto okolností 30 % pro vzdělávání specifické a 55 % pro vzdělávání obecné. |
| --- | --- |

(45)

Má-li být podpora na vzdělávání slučitelná se společným trhem, nesmí přesáhnout maximální přípustnou míru podpory ve vztahu k přípustným nákladům, stanovenou v čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Tato maximální míra závisí kromě jiného na velikosti podniku přijímajícího podporu, na regionu, v němž se nachází i na kategorii zaměstnanců, kterých se vzdělávání týká. Komise poznamenává, že Ford Genk je velký podnik, projekt je umístěn v regionu (provincie Limbourg), který může využít podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a že mezi školenými osobami není žádná z kategorií znevýhodněných pracovníků ve smyslu čl. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 68/2001. Maximální povolená míra podpory dosahuje za těchto okolností 30 % pro vzdělávání specifické a 55 % pro vzdělávání obecné.

| (46) | Komise má za to, že Belgie ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního přezkumného řízení podala nezbytné informace a záruky ohledně druhu vzdělávání. Zejména sdělila Komisi jména externích podniků pověřených obecným vzděláváním. Rovněž se zavázala, že zpětně opraví případné odchylky v navrhovaném podílu obecného vzdělávání. Tato oprava se bude řídit závěry auditu hospodářských orgánů vlámského regionu (na jehož základě bude nakonec stanoveno přesné procento obecného vzdělávání). |
| --- | --- |

(46)

Komise má za to, že Belgie ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního přezkumného řízení podala nezbytné informace a záruky ohledně druhu vzdělávání. Zejména sdělila Komisi jména externích podniků pověřených obecným vzděláváním. Rovněž se zavázala, že zpětně opraví případné odchylky v navrhovaném podílu obecného vzdělávání. Tato oprava se bude řídit závěry auditu hospodářských orgánů vlámského regionu (na jehož základě bude nakonec stanoveno přesné procento obecného vzdělávání).

| (47) | Komise konstatuje, že v případě dotčeného podpůrného opatření se nepoužijí vynětí uvedená v čl. 87 odst. 2 Smlouvy, neboť podpůrné opatření nesleduje žádný z cílů, které jsou zmiňovány. Belgie navíc poskytla v tomto smyslu žádné další odůvodnění. Oznámená podpora nemá napomoci uskutečnění významného projektu evropského zájmu ani napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, ani není určena na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví. Proto se Komise domnívá, že na podporu určenou k pokrytí nákladů uvedených v 7. bodě odůvodnění nelze uplatnit výjimku ze zásadní neslučitelnosti státních podpor se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b) či d) Smlouvy. Výjimku uvedenou v čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy rovněž nelze uplatnit, poněvadž opatření jsou určena na pomoc vzdělávání v oblasti, která nespadá pod toto ustanovení Smlouvy. Čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy by bylo možné použít v případě, že by šlo o podporu vzdělávání a hospodářských oblasti, přičemž tento aspekt byl již posouzen výše. |
| --- | --- |

(47)

Komise konstatuje, že v případě dotčeného podpůrného opatření se nepoužijí vynětí uvedená v čl. 87 odst. 2 Smlouvy, neboť podpůrné opatření nesleduje žádný z cílů, které jsou zmiňovány. Belgie navíc poskytla v tomto smyslu žádné další odůvodnění. Oznámená podpora nemá napomoci uskutečnění významného projektu evropského zájmu ani napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, ani není určena na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví. Proto se Komise domnívá, že na podporu určenou k pokrytí nákladů uvedených v 7. bodě odůvodnění nelze uplatnit výjimku ze zásadní neslučitelnosti státních podpor se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b) či d) Smlouvy. Výjimku uvedenou v čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy rovněž nelze uplatnit, poněvadž opatření jsou určena na pomoc vzdělávání v oblasti, která nespadá pod toto ustanovení Smlouvy. Čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy by bylo možné použít v případě, že by šlo o podporu vzdělávání a hospodářských oblasti, přičemž tento aspekt byl již posouzen výše.

| (48) | Komise se domnívá, že část opatření oznámených Belgií, tak jak jsou popsána v 21. až 41. bodě odůvodnění, se týká výdajů, které nejsou přípustné nebo podpor, které nejsou nezbytné k tomu, aby byly dotčené vzdělávací akce uskutečněny. Taková podpora není slučitelná se společným trhem ani na základě jakékoliv jiné výjimky uvedené ve Smlouvě, a musí být proto zakázána. Podle belgických orgánů nebyla podpora dosud poskytnuta, proto není důvod přikročit k jejímu zpětnému vymáhání. |
| --- | --- |

(48)

Komise se domnívá, že část opatření oznámených Belgií, tak jak jsou popsána v 21. až 41. bodě odůvodnění, se týká výdajů, které nejsou přípustné nebo podpor, které nejsou nezbytné k tomu, aby byly dotčené vzdělávací akce uskutečněny. Taková podpora není slučitelná se společným trhem ani na základě jakékoliv jiné výjimky uvedené ve Smlouvě, a musí být proto zakázána. Podle belgických orgánů nebyla podpora dosud poskytnuta, proto není důvod přikročit k jejímu zpětnému vymáhání.

| (49) | Ostatní opatření návrhu, která představují 14,04 milionu EUR přípustných nákladů, což odpovídá podporám ve výši 6 240 555 EUR, splňují kritéria slučitelnosti se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, |
| --- | --- |

(49)

Ostatní opatření návrhu, která představují 14,04 milionu EUR přípustných nákladů, což odpovídá podporám ve výši 6 240 555 EUR, splňují kritéria slučitelnosti se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, kterou Belgie zamýšlí poskytnout na vzdělávací projekt ve společnosti Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk, je neslučitelná se společným trhem ve výši 6 038 868 EUR.

Z tohoto důvodu nelze tuto část podpory poskytnout.

Zbývající státní podpora ve výši 6 240 555 EUR je slučitelná se společným trhem.

Článek 2

Belgie informuje Komisi do dvou měsíců následujících po dni oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která přijala za účelem dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.

V Bruselu dne 4. července 2006.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 47, 25. 2. 2006, s. 14.

1

(2)  Úř. věst. C 47, 25. 2. 2006, s. 14.

2

(3)  Úř. věst. L 10, 13. 1. 2001, s. 20, ve znění nařízení (ES) č. 363/2004 (Úř. věst. L 63, 28. 2. 2004, s. 20).

3

(4)  Viz např. rozsudek Soudního dvora ze dne 24. března 1993 ve věci C-313/90, Comité international de la rayonne et des fibres synthètiques (CIRFS) v. Komise, Sb. rozh. 1993, I-1125, bod 44 článek 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 994/98 Rady (Úř. věst. L 142, 14. 5. 1998, s. 1)

4

(5)  Tento přístup je v souladu s přístupem uplatňovaným ve věcech General Motors Antwerp (věc č. N 624/2005, přezkumné řízení zahájeno dne 26. 4. 2006, dosud nezveřejněno v Úř. věst.), Auto Europa (věc č. N 3/2006, přezkumné řízení zahájeno dne 16. 5. 2006, dosud nezveřejněno v Úř. věst.) a WEBASTO Portugal (věc č. N 653/2005, schválená dne 16. 5. 2006, dosud nezveřejněno v Úř. věst.). V poslední věci Komise považovala podporu za vyhovující a zastávala názor, že pozitivní dopad na společný zájem převažuje nad možným narušením hospodářské soutěže díky kombinaci několika faktorů: vzdělávací program přesahuje základní potřeby příjemce, což odráží skutečnost, že velká většina vzdělávacích programů se týká přenosných kvalifikací (převaha všeobecného vzdělávání). Komise rovněž konstatovala, že v regionu přijímajícím podporu, kde jsou kvalifikace pracovní síly omezené, má vzdělávání za cíl připravit nově zaměstnané pracovníky na novou činnost v novém závodě používajícím technologii, která dosud není dostupná v daném členském státě.

5

(6)  Viz např. věc C 77/2002, Volvo Cars NV, rozhodnutí Komise 2003/665/ES ze dne 13. května 2003 (Úř. věst. L 235, 23.9.2003, s. 24) a C 78/2002, rozhodnutí Komise 2003/592/ES ze dne 13. května 2003, Opel Belgium NV (Úř. věst. L 201, 8. 8. 2003, s. 21).

6

(7)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 30. září 2003 ve věci C-57/00P a C-61/00P, Freistaat Sachsen, Volkswagen AG a Volkswagen Sachsen GmbH, Sb. rozh. 2003, I-9975.

7

(8)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 15. června 2005 ve věci T-171/02, Regione autonoma della Sardegna (dosud nezveřejněn ve Sb. rozh.).

8

(9)  Snížením personálních nákladů na oprávněné účastníky vzdělávacího projektu Komise snížila personální náklady na účastníky specifického vzdělávání.

9

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/40

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. července 2006

o státní podpoře, kterou Nizozemsko ohlásilo, na restrukturalizaci společnosti KG Holding NV

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2954)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/939/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první odrážku této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s přihlédnutím k zaslaným připomínkám,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

| (1) | Dopisem ze dne 26. ledna 2004, který byl zaregistrován dne 11. února 2004, informovaly nizozemské orgány Komisi o svém úmyslu poskytnout v souladu s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, dále jen „pokyny“ (2), podporu společnosti KG Holding NV, dále jen „Kliq Holding“ nebo „KH“. Po tomto ohlášení zaslala Komise Nizozemsku v dubnu, srpnu a listopadu 2004 žádosti o informace. V prosinci 2004 požádaly nizozemské orgány o prodloužení odpovědní lhůty, přičemž uvedly, že podnik si stále nevede dobře a že by se o jeho převzetí mohl zajímat jiný podnik. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 26. ledna 2004, který byl zaregistrován dne 11. února 2004, informovaly nizozemské orgány Komisi o svém úmyslu poskytnout v souladu s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, dále jen „pokyny“ (2), podporu společnosti KG Holding NV, dále jen „Kliq Holding“ nebo „KH“. Po tomto ohlášení zaslala Komise Nizozemsku v dubnu, srpnu a listopadu 2004 žádosti o informace. V prosinci 2004 požádaly nizozemské orgány o prodloužení odpovědní lhůty, přičemž uvedly, že podnik si stále nevede dobře a že by se o jeho převzetí mohl zajímat jiný podnik.

| (2) | PDopisem ze dne 5. srpna 2005 Komise informovala Nizozemsko o svém rozhodnutí zahájit proti ohlášené podpoře řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(2)

PDopisem ze dne 5. srpna 2005 Komise informovala Nizozemsko o svém rozhodnutí zahájit proti ohlášené podpoře řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy.

| (3) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise v něm vyzvala dotčené strany, aby sdělily své připomínky k opatření. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise v něm vyzvala dotčené strany, aby sdělily své připomínky k opatření.

| (4) | Dopisem ze dne 7. září 2005 požádaly nizozemské orgány o prodloužení lhůty na zaslání připomínek k rozhodnutí Komise o zahájení řízení; žádosti Komise dopisem ze dne 15. září 2005 vyhověla. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 7. září 2005 požádaly nizozemské orgány o prodloužení lhůty na zaslání připomínek k rozhodnutí Komise o zahájení řízení; žádosti Komise dopisem ze dne 15. září 2005 vyhověla.

| (5) | Nizozemsko zaslalo připomínky a poskytlo údaje dopisem ze dne 29. září 2005, zaregistrovaným 30. září 2005, dopisem ze dne 13. ledna 2006, zaregistrovaným 18. ledna 2006, a dopisem ze dne 17. února 2006, zaregistrovaným 23. února 2006. |
| --- | --- |

(5)

Nizozemsko zaslalo připomínky a poskytlo údaje dopisem ze dne 29. září 2005, zaregistrovaným 30. září 2005, dopisem ze dne 13. ledna 2006, zaregistrovaným 18. ledna 2006, a dopisem ze dne 17. února 2006, zaregistrovaným 23. února 2006.

| (6) | Od dotčených stran Komise žádný komentář neobdržela. |
| --- | --- |

(6)

Od dotčených stran Komise žádný komentář neobdržela.

2.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

2.1   Pozadí

| (7) | KH byla v roce 2002 založena v rámci osamostatnění reintegračních služeb nizozemského Ministerstva sociálních věcí a pracovních příležitostí, které byly zastřešeny společností soukromého práva (4). Koncem roku 2003 KH výrazně snížila stav zaměstnanců v důsledku rostoucích ztrát, které vznikly mimo jiné nepříznivými tržními podmínkami a špatným hospodařením. |
| --- | --- |

(7)

KH byla v roce 2002 založena v rámci osamostatnění reintegračních služeb nizozemského Ministerstva sociálních věcí a pracovních příležitostí, které byly zastřešeny společností soukromého práva (4). Koncem roku 2003 KH výrazně snížila stav zaměstnanců v důsledku rostoucích ztrát, které vznikly mimo jiné nepříznivými tržními podmínkami a špatným hospodařením.

| (8) | V listopadu 2003 Nizozemsko informovalo o svém úmyslu poskytnout podniku podle pokynů půjčku ve výši 45 milionů EUR formou státní podpory na záchranu, aby podnik udrželo v chodu, přičemž vypracovalo plán rozsáhlé restrukturalizace podniku. V prosinci 2003 Komise podporu na záchranu KH schválila (5) s tím, že očekává do šesti měsíců ohlášení rozsáhlého plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(8)

V listopadu 2003 Nizozemsko informovalo o svém úmyslu poskytnout podniku podle pokynů půjčku ve výši 45 milionů EUR formou státní podpory na záchranu, aby podnik udrželo v chodu, přičemž vypracovalo plán rozsáhlé restrukturalizace podniku. V prosinci 2003 Komise podporu na záchranu KH schválila (5) s tím, že očekává do šesti měsíců ohlášení rozsáhlého plánu restrukturalizace.

2.2   Podnik

| (9) | KH je holdingovou společností, která se zabývá především poskytováním služeb reintegrace pracovních sil na nizozemském trhu. Vzešla ze státního podniku se zhruba 3 000 zaměstnanci, který se 1. ledna 2002 osamostatnil. Nizozemský stát je jeho jediným akcionářem. KH nyní zaměstnává přibližně 700 zaměstnanců. |
| --- | --- |

(9)

KH je holdingovou společností, která se zabývá především poskytováním služeb reintegrace pracovních sil na nizozemském trhu. Vzešla ze státního podniku se zhruba 3 000 zaměstnanci, který se 1. ledna 2002 osamostatnil. Nizozemský stát je jeho jediným akcionářem. KH nyní zaměstnává přibližně 700 zaměstnanců.

| (10) | Vedle dceřiné společnosti Kliq Reïntegratie, dále jen „Oud Kliq“ nebo „OK“, se 1 450 zaměstnanci, která zajišťovala reintegrační služby, existovala další významná dceřiná společnost jménem Kliq Employability, dále jen „KE“, se 200 zaměstnanci. Kromě toho měla KH účast v šesti velmi malých dceřiných společnostech a společných podnicích, dále jen společně s KE pod společným jménem „OS“ (ostatní společnosti) s počty zaměstnanců pohybujícími se od 4 do 20, jmenovitě: Kliq Experts, Brug- en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV a Kliq Business School. |
| --- | --- |

(10)

Vedle dceřiné společnosti Kliq Reïntegratie, dále jen „Oud Kliq“ nebo „OK“, se 1 450 zaměstnanci, která zajišťovala reintegrační služby, existovala další významná dceřiná společnost jménem Kliq Employability, dále jen „KE“, se 200 zaměstnanci. Kromě toho měla KH účast v šesti velmi malých dceřiných společnostech a společných podnicích, dále jen společně s KE pod společným jménem „OS“ (ostatní společnosti) s počty zaměstnanců pohybujícími se od 4 do 20, jmenovitě: Kliq Experts, Brug- en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV a Kliq Business School.

| (11) | Hlavní činností dvou největších dceřiných společností byly služby reintegrace a zaměstnatelnosti poskytované lidem, kteří si jen s obtížemi hledají práci, mimo jiné zdravotně postiženým, ale i podnikům, které mají potíže s hledáním vhodných lidí na určitá pracovní místa. |
| --- | --- |

(11)

Hlavní činností dvou největších dceřiných společností byly služby reintegrace a zaměstnatelnosti poskytované lidem, kteří si jen s obtížemi hledají práci, mimo jiné zdravotně postiženým, ale i podnikům, které mají potíže s hledáním vhodných lidí na určitá pracovní místa.

2.3   Dotčené trhy

| (12) | Nejvýznamnější je v tomto případě trh s reintegrací pracovních sil. Podnikům, které poskytují služby reintegrace pracovních sil, zadávají zakázky jak státní orgány, tak soukromé podniky. Avšak pro KH je nejvýznamnější trhem v první řadě veřejný sektor. Místní samosprávy a UWV (Výkonný ústav zaměstnaneckých pojištění) využívají služeb podniků jako KH. KH měla na trhu UWV tržní podíl 16 % proti 12 % (Alexander Calder), 10 % (Argonaut) a 9 % (Randstad) jiných významných účastníků trhu. Druhým nejvýznamnějším trhem pro KH je trh výběrových řízení obcí, kde činí tržní podíl KH 38 %. Jiní významní účastníci tohoto trhu jsou Alexander Calder (25 %) a TMP (25 %). |
| --- | --- |

(12)

Nejvýznamnější je v tomto případě trh s reintegrací pracovních sil. Podnikům, které poskytují služby reintegrace pracovních sil, zadávají zakázky jak státní orgány, tak soukromé podniky. Avšak pro KH je nejvýznamnější trhem v první řadě veřejný sektor. Místní samosprávy a UWV (Výkonný ústav zaměstnaneckých pojištění) využívají služeb podniků jako KH. KH měla na trhu UWV tržní podíl 16 % proti 12 % (Alexander Calder), 10 % (Argonaut) a 9 % (Randstad) jiných významných účastníků trhu. Druhým nejvýznamnějším trhem pro KH je trh výběrových řízení obcí, kde činí tržní podíl KH 38 %. Jiní významní účastníci tohoto trhu jsou Alexander Calder (25 %) a TMP (25 %).

2.4   Plán na restrukturalizaci

| (13) | V rámci plánu na restrukturalizaci měla KH rozpustit svou největší a ztrátovou dceřinou společnost OK, prodat nebo zlikvidovat všechny společnosti náležející k OS a zřídit novou dceřinou společnost pod jménem Kliq BV, dále jen „nová Kliq“ nebo „NK“, která by se soustředila především na pokračování v hlavní činnosti KH, tedy na reintegrační služby (6). Podle plánu restrukturalizace měla NK obnovit dlouhodobou životaschopnost KH. |
| --- | --- |

(13)

V rámci plánu na restrukturalizaci měla KH rozpustit svou největší a ztrátovou dceřinou společnost OK, prodat nebo zlikvidovat všechny společnosti náležející k OS a zřídit novou dceřinou společnost pod jménem Kliq BV, dále jen „nová Kliq“ nebo „NK“, která by se soustředila především na pokračování v hlavní činnosti KH, tedy na reintegrační služby (6). Podle plánu restrukturalizace měla NK obnovit dlouhodobou životaschopnost KH.

| (14) | Hlavní rysy výchozího scénáře restrukturalizačního plánu byly:






  — | Klíčová opatření:







  — | NK se soustředí především na hlavní činností KH, tedy na služby reintegrace pracovních sil, a KH se zbaví všech svých dceřiných společností s výjimkou OK – největší a ztrátové dceřiné společnosti – která bude zrušena do konce roku 2004; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Hlavní rysy výchozího scénáře restrukturalizačního plánu byly:

—

Klíčová opatření:

—

NK se soustředí především na hlavní činností KH, tedy na služby reintegrace pracovních sil, a KH se zbaví všech svých dceřiných společností s výjimkou OK – největší a ztrátové dceřiné společnosti – která bude zrušena do konce roku 2004;

| — | operativní reorganizace společnosti (snížení stavu zaměstnanců, snížení počtu provozů, zkvalitnění vnitřní organizace společnosti, lepší získávání a realizace zakázek, jakož i kvalitnější finanční hospodaření atd.). |
| --- | --- |

—

operativní reorganizace společnosti (snížení stavu zaměstnanců, snížení počtu provozů, zkvalitnění vnitřní organizace společnosti, lepší získávání a realizace zakázek, jakož i kvalitnější finanční hospodaření atd.).

| — | Cíle:







  — | NK měla být od roku 2004 zisková s tím, že měla své zisky odvádět do KH; |
| --- | --- | --- |

—

Cíle:

—

NK měla být od roku 2004 zisková s tím, že měla své zisky odvádět do KH;

| — | KH měla být zisková od roku 2005 a zisky od NK měla používat ke splacení státních půjček ve výši 41 milionů EUR do roku 2016. |
| --- | --- |

—

KH měla být zisková od roku 2005 a zisky od NK měla používat ke splacení státních půjček ve výši 41 milionů EUR do roku 2016.

| — | Podpora na restrukturalizaci:







  — | KH měla státní půjčku na záchranu podniku ve výši 45 milionů EUR rozdělit mezi NK (9,25 milionů EUR) a OK (35,75 milionů EUR); |
| --- | --- | --- |

—

Podpora na restrukturalizaci:

—

KH měla státní půjčku na záchranu podniku ve výši 45 milionů EUR rozdělit mezi NK (9,25 milionů EUR) a OK (35,75 milionů EUR);

| — | celková půjčka na záchranu KH ve výši 45 milionů EUR, včetně úroků z ní odhadovaných předběžně na 1,2 milionu EUR, má být transformována na podporu na restrukturalizaci cestou přeměny na vlastní kapitál společnosti, v nejhorším případě případně doplněna doplňující státní podporou (přehled těchto podpor naleznete v příloze I rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy). |
| --- | --- |

—

celková půjčka na záchranu KH ve výši 45 milionů EUR, včetně úroků z ní odhadovaných předběžně na 1,2 milionu EUR, má být transformována na podporu na restrukturalizaci cestou přeměny na vlastní kapitál společnosti, v nejhorším případě případně doplněna doplňující státní podporou (přehled těchto podpor naleznete v příloze I rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy).

| (15) | Níže uvedené schéma skýtá přehled o struktuře KH a majetkových poměrech v souladu s plánem na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(15)

Níže uvedené schéma skýtá přehled o struktuře KH a majetkových poměrech v souladu s plánem na restrukturalizaci.

Image

3.   STAV VĚCÍ OHLEDNĚ PLÁNU NA RESTRUKTURALIZACI PŘED ZAHÁJENÍM ŘÍZENÍ

| (16) | Z důvodu přetrvávajících hlubokých potíží požádaly KH a OK o odklad splátek, soud v Rotterdamu a soud v Utrechtu této žádosti 20. ledna 2005 vyhověl. Dne 7. února 2005 požádali konkurzní správci KH a OK tyto soudy o změnu odkladu splátek na vyhlášení úpadku. Dne 8. února 2005 vyhlásily uvedené soudy nakonec úpadek KH a OK. |
| --- | --- |

(16)

Z důvodu přetrvávajících hlubokých potíží požádaly KH a OK o odklad splátek, soud v Rotterdamu a soud v Utrechtu této žádosti 20. ledna 2005 vyhověl. Dne 7. února 2005 požádali konkurzní správci KH a OK tyto soudy o změnu odkladu splátek na vyhlášení úpadku. Dne 8. února 2005 vyhlásily uvedené soudy nakonec úpadek KH a OK.

| (17) | NK nabrala od konce roku 2003 do konce roku 2004 ztrátu zhruba 12 milionů EUR ve srovnání s vlastním kapitálem ve výši 5,75 milionů EUR, který do ní vložila při založení KH. Budoucnost NK byla navíc značně nejistá, protože společnost nedosáhla cílů stanovených v plánu restrukturalizace a potýkala se s nepříznivými podmínkami na trhu, jelikož trh se zmenšil v důsledku regulativní změny, která obce zprostila povinnosti vyčlenit část rozpočtových prostředků na služby reintegrace pracovních sil. |
| --- | --- |

(17)

NK nabrala od konce roku 2003 do konce roku 2004 ztrátu zhruba 12 milionů EUR ve srovnání s vlastním kapitálem ve výši 5,75 milionů EUR, který do ní vložila při založení KH. Budoucnost NK byla navíc značně nejistá, protože společnost nedosáhla cílů stanovených v plánu restrukturalizace a potýkala se s nepříznivými podmínkami na trhu, jelikož trh se zmenšil v důsledku regulativní změny, která obce zprostila povinnosti vyčlenit část rozpočtových prostředků na služby reintegrace pracovních sil.

4.   DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (18) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze srpna 2005 dospěla Komise k závěru, že podpora na restrukturalizaci, kterou chce Nizozemsko poskytnout KH formou transformace půjčky na záchranu podniku ve výši 45 milionů EUR a dlužných úroků na vlastní jmění společnosti, zjevně nesplňuje požadavky pokynů. Dále Komise pochybovala o tom, že podpora zůstane skutečně omezena na minimum, a zejména zda zvýhodněná strana skutečně významnou měrou přispěje z vlastních prostředků. Proto Komise vyjádřila pochybnosti o otázce, zda lze podporu na restrukturalizaci na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy považovat za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(18)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze srpna 2005 dospěla Komise k závěru, že podpora na restrukturalizaci, kterou chce Nizozemsko poskytnout KH formou transformace půjčky na záchranu podniku ve výši 45 milionů EUR a dlužných úroků na vlastní jmění společnosti, zjevně nesplňuje požadavky pokynů. Dále Komise pochybovala o tom, že podpora zůstane skutečně omezena na minimum, a zejména zda zvýhodněná strana skutečně významnou měrou přispěje z vlastních prostředků. Proto Komise vyjádřila pochybnosti o otázce, zda lze podporu na restrukturalizaci na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy považovat za slučitelnou se společným trhem.

5.   PŘIPOMÍNKY NIZOZEMSKÝCH ORGÁNŮ

| (19) | Dopisem ze září 2005 zaslaly nizozemské orgány reakci na rozhodnutí Komise o zahájení řízení, ve kterém poskytly bližší informace o: i) průběhu konkurzního řízení v KH a OK; ii) finančních výsledcích a výnosu NK a iii) průběhu soudního řízení mezi NK a nizozemským státem. Poslední bod se týká konkrétně požadavku, který u příslušného nizozemského soudu vznesla NK v důsledku úpadku KH a OK, aby soud nizozemskému státu uložil transformovat půjčku na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR, kterou KH po schválení Komisí poskytla NK, na vlastní jmění společnosti. Ačkoli tento druh podpory má být v souladu s pokyny podporou na posílení likvidity a má mít dočasný charakter a lze ji považovat za trvalou teprve tehdy, až Komise schválí podporu na restrukturalizaci, oznámily nizozemské orgány v létě 2005 Komisi, že příslušný nizozemský soud jim uložil, aby půjčku transformovaly ve vlastní jmění společnosti. |
| --- | --- |

(19)

Dopisem ze září 2005 zaslaly nizozemské orgány reakci na rozhodnutí Komise o zahájení řízení, ve kterém poskytly bližší informace o: i) průběhu konkurzního řízení v KH a OK; ii) finančních výsledcích a výnosu NK a iii) průběhu soudního řízení mezi NK a nizozemským státem. Poslední bod se týká konkrétně požadavku, který u příslušného nizozemského soudu vznesla NK v důsledku úpadku KH a OK, aby soud nizozemskému státu uložil transformovat půjčku na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR, kterou KH po schválení Komisí poskytla NK, na vlastní jmění společnosti. Ačkoli tento druh podpory má být v souladu s pokyny podporou na posílení likvidity a má mít dočasný charakter a lze ji považovat za trvalou teprve tehdy, až Komise schválí podporu na restrukturalizaci, oznámily nizozemské orgány v létě 2005 Komisi, že příslušný nizozemský soud jim uložil, aby půjčku transformovaly ve vlastní jmění společnosti.

| (20) | Dále Nizozemsko dopisem z ledna 2006 Komisi informovalo o úpadku NK ke 14. prosinci 2005 a o řízení, které z něho vyplývá. Nakonec Nizozemsko dopisem z února 2006 poskytlo aktualizované údaje o konkurzním řízení KH a OK. |
| --- | --- |

(20)

Dále Nizozemsko dopisem z ledna 2006 Komisi informovalo o úpadku NK ke 14. prosinci 2005 a o řízení, které z něho vyplývá. Nakonec Nizozemsko dopisem z února 2006 poskytlo aktualizované údaje o konkurzním řízení KH a OK.

6.   POSOUZENÍ

6.1   Otázka, zda se jedná o podporu

| (21) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.“ |
| --- | --- |

(21)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.“

| (22) | Opatření se týká transformace půjčky na záchranu, kterou stát poskytl KH, jakož i dlužného úroku z ní ve vlastní jmění společnosti, a v důsledku toho jej lze jasně připisovat státu a považovat za hrazené ze státních prostředků. Půjčka na záchranu poskytnutá KH a její transformace ve vlastní jmění znamená také zvýhodnění, jaké by podnik, který se dostane do podobných potíží a stojí na pokraji úpadku, na finančním trhu nezískal. |
| --- | --- |

(22)

Opatření se týká transformace půjčky na záchranu, kterou stát poskytl KH, jakož i dlužného úroku z ní ve vlastní jmění společnosti, a v důsledku toho jej lze jasně připisovat státu a považovat za hrazené ze státních prostředků. Půjčka na záchranu poskytnutá KH a její transformace ve vlastní jmění znamená také zvýhodnění, jaké by podnik, který se dostane do podobných potíží a stojí na pokraji úpadku, na finančním trhu nezískal.

| (23) | Ačkoli KH působí pouze na nizozemském trhu, nelze vyloučit, že zvýhodnění KH nenarušuje nebo nemůže narušit hospodářskou soutěž a nemůže ovlivnit obchod mezi členskými státy. Navíc, jak nizozemské orgány uvedly, existují menší mezinárodní společnosti, které jsou aktivní na nizozemském trhu, jako například TMP nebo Creyff’s (dceřiné společnosti belgické firmy Solvus). Tato výhoda zjevně následně zvýhodňuje podnik vůči jeho konkurentům, čímž je narušována nebo může být narušována hospodářská soutěž a je nepříznivě ovlivněn obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(23)

Ačkoli KH působí pouze na nizozemském trhu, nelze vyloučit, že zvýhodnění KH nenarušuje nebo nemůže narušit hospodářskou soutěž a nemůže ovlivnit obchod mezi členskými státy. Navíc, jak nizozemské orgány uvedly, existují menší mezinárodní společnosti, které jsou aktivní na nizozemském trhu, jako například TMP nebo Creyff’s (dceřiné společnosti belgické firmy Solvus). Tato výhoda zjevně následně zvýhodňuje podnik vůči jeho konkurentům, čímž je narušována nebo může být narušována hospodářská soutěž a je nepříznivě ovlivněn obchod mezi členskými státy.

| (24) | Na základě výše uvedeného musí být ohlášené opatření ve prospěch KH považováno za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a v souladu s ní musí být posuzováno. |
| --- | --- |

(24)

Na základě výše uvedeného musí být ohlášené opatření ve prospěch KH považováno za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a v souladu s ní musí být posuzováno.

6.2   Slučitelnost podpory se společným trhem

| (25) | Podpora musí být Komisí posouzena jako podpora ad hoc. Čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy upravuje výjimky z neslučitelnosti podpory obecně, jak je definována v odstavci 1 tohoto článku. |
| --- | --- |

(25)

Podpora musí být Komisí posouzena jako podpora ad hoc. Čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy upravuje výjimky z neslučitelnosti podpory obecně, jak je definována v odstavci 1 tohoto článku.

| (26) | Dotyčná podpora jasně nespadá do výjimek uvedených v čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES. Ohlášená podpora totiž nemá sociální povahu podpory poskytované individuálním spotřebitelům, ani není určena k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a stejně tak není poskytována hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(26)

Dotyčná podpora jasně nespadá do výjimek uvedených v čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES. Ohlášená podpora totiž nemá sociální povahu podpory poskytované individuálním spotřebitelům, ani není určena k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a stejně tak není poskytována hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.

| (27) | Další výjimky jsou obsaženy v čl. 87 odst. 3 písm. a) až d) Smlouvy. Vzhledem k tomu, že hlavní cíl podpory nemá regionální povahu, nýbrž se týká restrukturalizace podniku v potížích, připadá v úvahu pouze výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. c), která schvaluje státní podporu poskytovanou za účelem usnadnění rozvoje určitých forem hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(27)

Další výjimky jsou obsaženy v čl. 87 odst. 3 písm. a) až d) Smlouvy. Vzhledem k tomu, že hlavní cíl podpory nemá regionální povahu, nýbrž se týká restrukturalizace podniku v potížích, připadá v úvahu pouze výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. c), která schvaluje státní podporu poskytovanou za účelem usnadnění rozvoje určitých forem hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (28) | K posouzení podpor na záchranu a restrukturalizaci Komise vydala pokyny. Nizozemsko požádalo Komisi, aby podporu posoudila ve světle těchto pokynů. |
| --- | --- |

(28)

K posouzení podpor na záchranu a restrukturalizaci Komise vydala pokyny. Nizozemsko požádalo Komisi, aby podporu posoudila ve světle těchto pokynů.

| (29) | V části 3.2. (bodech 28 až 63) pokynů, a zejména v bodech 30 až 47, jsou uvedeny podmínky, jež musí podpora na restrukturalizaci splňovat, aby ji Komise schválila. Posouzení je popsáno v bodech odůvodnění 30 až 55. |
| --- | --- |

(29)

V části 3.2. (bodech 28 až 63) pokynů, a zejména v bodech 30 až 47, jsou uvedeny podmínky, jež musí podpora na restrukturalizaci splňovat, aby ji Komise schválila. Posouzení je popsáno v bodech odůvodnění 30 až 55.

6.2.1   Podmínky, které musí podnik splňovat, aby mu mohla být poskytnuta podpora

| (30) | Na základě bodu 30 pokynů musí být podnik považován za podnik v potížích v souladu s definicí v části 2.1. (bodů 4 až 8) pokynů. Podle bodu 6 pokynů jsou potíže podniku obvykle zjevné z rostoucích ztrát, klesajícího obratu, rostoucích zásob, nadbytečné kapacity, nízkého peněžního toku, přibývajících dluhů, přibývajících úroků a klesající až nulové čisté hodnoty majetku. |
| --- | --- |

(30)

Na základě bodu 30 pokynů musí být podnik považován za podnik v potížích v souladu s definicí v části 2.1. (bodů 4 až 8) pokynů. Podle bodu 6 pokynů jsou potíže podniku obvykle zjevné z rostoucích ztrát, klesajícího obratu, rostoucích zásob, nadbytečné kapacity, nízkého peněžního toku, přibývajících dluhů, přibývajících úroků a klesající až nulové čisté hodnoty majetku.

| (31) | V bodě 5 písm. a) pokynů je společnost výslovně označena za podnik v potížích, jestliže zmizela více než polovina základního kapitálu a více než čtvrtina tohoto kapitálu se ztratila v uplynulých dvanácti měsících. |
| --- | --- |

(31)

V bodě 5 písm. a) pokynů je společnost výslovně označena za podnik v potížích, jestliže zmizela více než polovina základního kapitálu a více než čtvrtina tohoto kapitálu se ztratila v uplynulých dvanácti měsících.

| (32) | Podle ohlášení je toto případ KH. Z revidované roční uzávěrky ze dne 31. prosince 2002 lze vyvodit závěr, že (konsolidovaný) základní kapitál holdingu činil k 1. lednu 2002 zhruba 73 milionů EUR. Koncem téhož roku kapitál klesl na 22 milionů EUR, což představuje pokles zhruba o 70 %. Navíc se kapitál během devíti měsíců do září 2003 dále výrazně snižoval. |
| --- | --- |

(32)

Podle ohlášení je toto případ KH. Z revidované roční uzávěrky ze dne 31. prosince 2002 lze vyvodit závěr, že (konsolidovaný) základní kapitál holdingu činil k 1. lednu 2002 zhruba 73 milionů EUR. Koncem téhož roku kapitál klesl na 22 milionů EUR, což představuje pokles zhruba o 70 %. Navíc se kapitál během devíti měsíců do září 2003 dále výrazně snižoval.

| (33) | Nizozemské orgány se chystají poskytnout KH podporu na restrukturalizaci. KH tuto podporu vloží do svých dvou dceřiných společností NK a OK, aby dokončila restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(33)

Nizozemské orgány se chystají poskytnout KH podporu na restrukturalizaci. KH tuto podporu vloží do svých dvou dceřiných společností NK a OK, aby dokončila restrukturalizaci.

| (34) | Komise je toho názoru, že KH lze považovat za podnik v potížích, jak je popsán v bodech 4 až 8 pokynů, a proto připadá v úvahu pro podporu na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(34)

Komise je toho názoru, že KH lze považovat za podnik v potížích, jak je popsán v bodech 4 až 8 pokynů, a proto připadá v úvahu pro podporu na restrukturalizaci.

6.2.2   Obnovení životaschopnosti

| (35) | Podmínkou přiznání podpory je provedení plánu na restrukturalizaci, který musí být v individuálních případech, jako je tento, schválen Komisí. Podle bodů 31 až 34 pokynů se požaduje následující:






  — | „plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, musí v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost. Podpora na restrukturalizaci musí být proto spojena s uskutečnitelným plánem na restrukturalizaci, k níž se dotčený členský stát zavazuje...“ |
| --- | --- | --- |

(35)

Podmínkou přiznání podpory je provedení plánu na restrukturalizaci, který musí být v individuálních případech, jako je tento, schválen Komisí. Podle bodů 31 až 34 pokynů se požaduje následující:

—

„plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, musí v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost. Podpora na restrukturalizaci musí být proto spojena s uskutečnitelným plánem na restrukturalizaci, k níž se dotčený členský stát zavazuje...“

| — | „plán na restrukturalizaci musí počítat s přeměnou, která podniku do dokončení restrukturalizace umožní pokrýt všechny její náklady, včetně odpisových a finančních nákladů. Očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností.“ |
| --- | --- |

—

„plán na restrukturalizaci musí počítat s přeměnou, která podniku do dokončení restrukturalizace umožní pokrýt všechny její náklady, včetně odpisových a finančních nákladů. Očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností.“

| (36) | Nejprve připomeňme, že ohlášený plán na restrukturalizaci byl neúplný: nizozemské orgány například opomněly předložit aktualizovaný plán likvidity. Plán na restrukturalizaci Komisi nepřinesl informace, které potřebovala k úplnému posouzení v rámci pokynů. Komise si musela vyžádat likvidní náklady od KH a analýzu citlivosti v souvislosti s různými scénáři podnikání. Vývoj v KH zjevně zapříčinil, že nizozemské orgány nebyly nikdy schopny poskytnout všechny požadované informace. |
| --- | --- |

(36)

Nejprve připomeňme, že ohlášený plán na restrukturalizaci byl neúplný: nizozemské orgány například opomněly předložit aktualizovaný plán likvidity. Plán na restrukturalizaci Komisi nepřinesl informace, které potřebovala k úplnému posouzení v rámci pokynů. Komise si musela vyžádat likvidní náklady od KH a analýzu citlivosti v souvislosti s různými scénáři podnikání. Vývoj v KH zjevně zapříčinil, že nizozemské orgány nebyly nikdy schopny poskytnout všechny požadované informace.

| (37) | Komise od začátku pochybovala o tom, zda plán na restrukturalizaci může přinést požadovanou změnu, a to z důvodu nedostatečné vnitřní rentability v porovnání s čekávaným kapitálovým výnosem, skutečnosti, že výsledky NK zaostávaly za milníky plánu restrukturalizace, z důvodu přetrvávajících závažných strukturálních problémů, které potíže KH způsobily, a konečně z důvodu, že nizozemské orgány řádně neohlásily značný příspěvek příjemců podpory na restrukturalizaci z vlastních prostředků. V důsledku těchto nezanedbatelných problémů nebylo možné splnit podmínky pokynů pro schválení podpory na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(37)

Komise od začátku pochybovala o tom, zda plán na restrukturalizaci může přinést požadovanou změnu, a to z důvodu nedostatečné vnitřní rentability v porovnání s čekávaným kapitálovým výnosem, skutečnosti, že výsledky NK zaostávaly za milníky plánu restrukturalizace, z důvodu přetrvávajících závažných strukturálních problémů, které potíže KH způsobily, a konečně z důvodu, že nizozemské orgány řádně neohlásily značný příspěvek příjemců podpory na restrukturalizaci z vlastních prostředků. V důsledku těchto nezanedbatelných problémů nebylo možné splnit podmínky pokynů pro schválení podpory na restrukturalizaci.

| (38) | Kromě toho bere Komise, jak již bylo uvedeno v bodu odůvodnění 16, v potaz, že v únoru 2005 byl vyhlášen úpadek KH. Jelikož se KH nepodařilo dosáhnout změny požadované podle plánu, je třeba konstatovat, že stávající, ani případně změněný plán restrukturalizace již nemůže dlouhodobě obnovit její životaschopnost. Navíc je třeba poukázat na to, co podotkly nizozemské orgány po zahájení formálního vyšetřovacího řízení, že úpadek byl vyhlášen i na NK, společnost založenou speciálně za účelem zajištění změny v KH, což potvrzuje hluboké potíže NK popsané v rozhodnutí o zahájení řízení a neúčelnost plánu na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(38)

Kromě toho bere Komise, jak již bylo uvedeno v bodu odůvodnění 16, v potaz, že v únoru 2005 byl vyhlášen úpadek KH. Jelikož se KH nepodařilo dosáhnout změny požadované podle plánu, je třeba konstatovat, že stávající, ani případně změněný plán restrukturalizace již nemůže dlouhodobě obnovit její životaschopnost. Navíc je třeba poukázat na to, co podotkly nizozemské orgány po zahájení formálního vyšetřovacího řízení, že úpadek byl vyhlášen i na NK, společnost založenou speciálně za účelem zajištění změny v KH, což potvrzuje hluboké potíže NK popsané v rozhodnutí o zahájení řízení a neúčelnost plánu na restrukturalizaci.

| (39) | Vzhledem k tomu, že nejsou splněny základní podmínky pokynů pro poskytnutí podpory na restrukturalizaci, nemůže Komise plán na restrukturalizaci, a proto ani podporu na restrukturalizaci, schválit. Z toho důvodu nelze ohlášené opatření považovat za slučitelné se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k tomu, že nejsou splněny základní podmínky pokynů pro poskytnutí podpory na restrukturalizaci, nemůže Komise plán na restrukturalizaci, a proto ani podporu na restrukturalizaci, schválit. Z toho důvodu nelze ohlášené opatření považovat za slučitelné se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (40) | Ve světle výše uvedených skutečností nepovažuje Komise za nutné podrobně zjišťovat, zda jsou splněny ostatní podmínky pokynů pro schválení podpory na restrukturalizaci, včetně požadavku bodu 40 pokynů, aby výše a intenzita podpory byla omezena na nejnutnější minimum a aby příjemce podpory významnou měrou přispěl z vlastních prostředků. |
| --- | --- |

(40)

Ve světle výše uvedených skutečností nepovažuje Komise za nutné podrobně zjišťovat, zda jsou splněny ostatní podmínky pokynů pro schválení podpory na restrukturalizaci, včetně požadavku bodu 40 pokynů, aby výše a intenzita podpory byla omezena na nejnutnější minimum a aby příjemce podpory významnou měrou přispěl z vlastních prostředků.

6.2.3   Další odůvodnění

| (41) | V souladu s bodem 24 pokynů byla podpora na záchranu KH zpočátku schválena na dobu nejvýše šesti měsíců. Do šesti měsíců po schválení podpory na záchranu KH nizozemské orgány ohlásily plán na restrukturalizaci KH. |
| --- | --- |

(41)

V souladu s bodem 24 pokynů byla podpora na záchranu KH zpočátku schválena na dobu nejvýše šesti měsíců. Do šesti měsíců po schválení podpory na záchranu KH nizozemské orgány ohlásily plán na restrukturalizaci KH.

| (42) | V souladu s plánem na restrukturalizaci ohlášeným nizozemskými orgány převedla KH z půjčky na záchranu 35,75 milionů EUR na OK a 9,25 milionů EUR na NK. |
| --- | --- |

(42)

V souladu s plánem na restrukturalizaci ohlášeným nizozemskými orgány převedla KH z půjčky na záchranu 35,75 milionů EUR na OK a 9,25 milionů EUR na NK.

6.2.3.1   Transformace půjčky na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR na vlastní jmění NK

| (43) | Nizozemské orgány Komisi oznámily, že jim příslušný nizozemský soud na základě článků 53 a 69 nizozemského zákona o úpadcích uložil transformovat půjčku ve výši 9,25 milionů EUR na vlastní jmění společnosti. Transformace se uskutečnila 22. srpna 2005. Transformaci lze proto označit za částečnou realizaci ohlášeného opatření. |
| --- | --- |

(43)

Nizozemské orgány Komisi oznámily, že jim příslušný nizozemský soud na základě článků 53 a 69 nizozemského zákona o úpadcích uložil transformovat půjčku ve výši 9,25 milionů EUR na vlastní jmění společnosti. Transformace se uskutečnila 22. srpna 2005. Transformaci lze proto označit za částečnou realizaci ohlášeného opatření.

| (44) | Komise upozorňuje nizozemské orgány na to, že podle zásady, že právo Společenství má přednost před právem národním, je výkon rozhodnutí národního soudu uvedeného v bodě odůvodnění 43 v rozporu se zákazem poskytovat státní podpory dříve, než je Komise v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy schválí. Transformace půjčky na záchranu na vlastní jmění společnosti za účelem restrukturalizace platí jako nezákonná podpora na restrukturalizaci. Jelikož ohlášená podpora navíc nesplňuje podmínky pokynů, je opatření, které zahrnuje její částečnou realizaci, taktéž neslučitelné. Okolnost, že opatření bylo vykonáno na příkaz národního soudu, není v tomto případě relevantní, protože národní soudy jsou stejně jako ostatní státní orgány povinny dodržovat ustanovení Smlouvy. |
| --- | --- |

(44)

Komise upozorňuje nizozemské orgány na to, že podle zásady, že právo Společenství má přednost před právem národním, je výkon rozhodnutí národního soudu uvedeného v bodě odůvodnění 43 v rozporu se zákazem poskytovat státní podpory dříve, než je Komise v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy schválí. Transformace půjčky na záchranu na vlastní jmění společnosti za účelem restrukturalizace platí jako nezákonná podpora na restrukturalizaci. Jelikož ohlášená podpora navíc nesplňuje podmínky pokynů, je opatření, které zahrnuje její částečnou realizaci, taktéž neslučitelné. Okolnost, že opatření bylo vykonáno na příkaz národního soudu, není v tomto případě relevantní, protože národní soudy jsou stejně jako ostatní státní orgány povinny dodržovat ustanovení Smlouvy.

| (45) | V důsledku to je třeba transformaci půjčky na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR převedené na NK na základě rozhodnutí národního soudu považovat za poskytnutí protiprávní a neslučitelné podpory na restrukturalizaci NK. Vzhledem k tomu, že tuto podporu na restrukturalizaci nelze schválit, je neslučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(45)

V důsledku to je třeba transformaci půjčky na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR převedené na NK na základě rozhodnutí národního soudu považovat za poskytnutí protiprávní a neslučitelné podpory na restrukturalizaci NK. Vzhledem k tomu, že tuto podporu na restrukturalizaci nelze schválit, je neslučitelná se společným trhem.

| (46) | V souladu s čl. 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7) musí Komise v případě, že vydá záporná rozhodnutí o protiprávní podpoře, stanovit, aby dotyčný členský stát přijal veškerá možná opatření na navrácení podpory od jejího příjemce. Komise však nesmí požadovat navrácení, pokud je to v rozporu se všeobecnými zásadami práva Společenství. V daném případě se nelze na podobnou zásadu odvolávat. Proto musí být podpora poskytnutá formou transformace půjčky na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR na vlastní jmění společnosti úplně navrácena. |
| --- | --- |

(46)

V souladu s čl. 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7) musí Komise v případě, že vydá záporná rozhodnutí o protiprávní podpoře, stanovit, aby dotyčný členský stát přijal veškerá možná opatření na navrácení podpory od jejího příjemce. Komise však nesmí požadovat navrácení, pokud je to v rozporu se všeobecnými zásadami práva Společenství. V daném případě se nelze na podobnou zásadu odvolávat. Proto musí být podpora poskytnutá formou transformace půjčky na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR na vlastní jmění společnosti úplně navrácena.

6.2.3.2   K půjčce na záchranu ve výši 35,75 milionů EUR, která byla převedena na OK

| (47) | Aby se dlouhodobě obnovila životaschopnost KH, převedla KH v souladu s ohlášeným plánem na restrukturalizaci 35,75 milionů EUR z celkové půjčky na záchranu ve výši 45 milionů EUR na OK předtím, než byla tato společnost uzavřena. Na rozdíl od půjčky na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR převedené na NK, nebyla tato půjčka transformována na vlastní jmění společnosti. Proto opatření dále platí jako podpora na záchranu. |
| --- | --- |

(47)

Aby se dlouhodobě obnovila životaschopnost KH, převedla KH v souladu s ohlášeným plánem na restrukturalizaci 35,75 milionů EUR z celkové půjčky na záchranu ve výši 45 milionů EUR na OK předtím, než byla tato společnost uzavřena. Na rozdíl od půjčky na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR převedené na NK, nebyla tato půjčka transformována na vlastní jmění společnosti. Proto opatření dále platí jako podpora na záchranu.

| (48) | Podle bodu 23 písm. d) pokynů musí členský stát do šesti měsíců po schválení podpory na záchranu nebo plánu na restrukturalizaci, případně plánu na likvidaci, Komisi prokázat, že půjčka byla zcela umořena. |
| --- | --- |

(48)

Podle bodu 23 písm. d) pokynů musí členský stát do šesti měsíců po schválení podpory na záchranu nebo plánu na restrukturalizaci, případně plánu na likvidaci, Komisi prokázat, že půjčka byla zcela umořena.

| (49) | V tomto případě se dotyčné podniky krátce po podání plánu na restrukturalizaci Komisi dostaly do úpadku. Komise proto nemohla plán schválit. |
| --- | --- |

(49)

V tomto případě se dotyčné podniky krátce po podání plánu na restrukturalizaci Komisi dostaly do úpadku. Komise proto nemohla plán schválit.

| (50) | Nizozemské orgány však Komisi oznámily, že bylo zahájeno formální konkurzní řízení a likvidace. To je v souladu s bodem 23 písm. d) pokynů, kde se jako alternativa úplného splacení půjčky nebo podání plánu na restrukturalizaci požaduje předložení plánu na likvidaci. Komise dala souhlas s plánem na likvidaci, pokud budou splněny následující dvě podmínky:






  — | Nizozemsko zaregistruje svou pohledávku za KH a/nebo OK ve výši 35,75 milionů EUR u správce konkurzní podstaty jako věřitel v tomto konkurzním řízení a |
| --- | --- | --- |

(50)

Nizozemské orgány však Komisi oznámily, že bylo zahájeno formální konkurzní řízení a likvidace. To je v souladu s bodem 23 písm. d) pokynů, kde se jako alternativa úplného splacení půjčky nebo podání plánu na restrukturalizaci požaduje předložení plánu na likvidaci. Komise dala souhlas s plánem na likvidaci, pokud budou splněny následující dvě podmínky:

—

Nizozemsko zaregistruje svou pohledávku za KH a/nebo OK ve výši 35,75 milionů EUR u správce konkurzní podstaty jako věřitel v tomto konkurzním řízení a

| — | Nizozemsko zajistí, aby společnost byla zlikvidována tak, že skončí narušování hospodářské soutěže, což znamená, že činnost dotyčných podniků bude zastavena a jejich aktiva budou prodána co nejdříve za tržních podmínek. Obecně platí, že prodej podniku jako celku s sebou nese riziko, že poskytnutá podpora přejde na toho, kdo podnik získá. Toto riziko se sníží, jestliže budou prodána pouze aktiva podniku. |
| --- | --- |

—

Nizozemsko zajistí, aby společnost byla zlikvidována tak, že skončí narušování hospodářské soutěže, což znamená, že činnost dotyčných podniků bude zastavena a jejich aktiva budou prodána co nejdříve za tržních podmínek. Obecně platí, že prodej podniku jako celku s sebou nese riziko, že poskytnutá podpora přejde na toho, kdo podnik získá. Toto riziko se sníží, jestliže budou prodána pouze aktiva podniku.

6.2.3.3   Ke starým půjčkám, které byly KH poskytnuty při jejím zřízení

| (51) | Ačkoli staré státní půjčky poskytnuté KH spadají mimo rámec balíčku podpor na restrukturalizaci a mimo toto řízení (8), chce Komise vyjádřit své stanovisko, aby zamezila tomu, že se v daném případě vyskytnou ještě další rozpory mezi pravidly Společenství pro státní podpory a použitím národní legislativy příslušnými soudy, jak se stalo v případě opatření popsaného v bodech odůvodnění 43 až 46. Toto stanovisko je konkrétně vyjádřeno v souvislosti se soudním řízením zahájeným u nizozemského soudu, které je popsáno v bodech odůvodnění 52 až 55. |
| --- | --- |

(51)

Ačkoli staré státní půjčky poskytnuté KH spadají mimo rámec balíčku podpor na restrukturalizaci a mimo toto řízení (8), chce Komise vyjádřit své stanovisko, aby zamezila tomu, že se v daném případě vyskytnou ještě další rozpory mezi pravidly Společenství pro státní podpory a použitím národní legislativy příslušnými soudy, jak se stalo v případě opatření popsaného v bodech odůvodnění 43 až 46. Toto stanovisko je konkrétně vyjádřeno v souvislosti se soudním řízením zahájeným u nizozemského soudu, které je popsáno v bodech odůvodnění 52 až 55.

| (52) | V rámci ohlášeného plánu na restrukturalizaci měla KH do roku 2016 úplně splatit staré půjčky ve výši 41 milionů EUR, včetně podmíněného běžného úvěru ve výši 17 milionů EUR, dále jen „úvěru“, který byl poskytnut státem za tržních podmínek po zřízení KH v roce 2002 a spadá mimo rámec balíčku podpor na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(52)

V rámci ohlášeného plánu na restrukturalizaci měla KH do roku 2016 úplně splatit staré půjčky ve výši 41 milionů EUR, včetně podmíněného běžného úvěru ve výši 17 milionů EUR, dále jen „úvěru“, který byl poskytnut státem za tržních podmínek po zřízení KH v roce 2002 a spadá mimo rámec balíčku podpor na restrukturalizaci.

| (53) | Dopisem z února 2006 oznámilo Nizozemsko Komisi, že správci konkurzní podstaty v rámci úpadkového řízení KH a OK požádali příslušné národní soudy, aby státu uložily úplné splacení úvěru, jehož splácení stát z důvodu pozastavení plateb v očekávání úpadku KH a OK v únoru 2005 zmrazil. |
| --- | --- |

(53)

Dopisem z února 2006 oznámilo Nizozemsko Komisi, že správci konkurzní podstaty v rámci úpadkového řízení KH a OK požádali příslušné národní soudy, aby státu uložily úplné splacení úvěru, jehož splácení stát z důvodu pozastavení plateb v očekávání úpadku KH a OK v únoru 2005 zmrazil.

| (54) | Komise si uvědomuje, že tato věc spadá do právní působnosti příslušného národního soudu, který bude muset zjistit, zda rozhodnutí státu bylo v souladu se smlouvou o ukončení úvěru. |
| --- | --- |

(54)

Komise si uvědomuje, že tato věc spadá do právní působnosti příslušného národního soudu, který bude muset zjistit, zda rozhodnutí státu bylo v souladu se smlouvou o ukončení úvěru.

| (55) | Komise zaujímá stanovisko, že pokud bylo rozhodnutí státu v souladu se smlouvou, musí příslušný soud rozhodnutí státu potvrdit a požadavek správců konkurzní podstaty zamítnout. Jestliže by však soud stanovil, navzdory skutečnosti, že stát dodržel svá smluvní práva i povinnosti, že stát v rámci úpadkového řízení přesto musí správcům konkurzní podstaty zaplatit úplnou částku úvěru, pak by toto rozhodnutí mohlo být považováno za poskytnutí nové státní podpory ve prospěch věřitelů KH, která by musela být Komisi ohlášena v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(55)

Komise zaujímá stanovisko, že pokud bylo rozhodnutí státu v souladu se smlouvou, musí příslušný soud rozhodnutí státu potvrdit a požadavek správců konkurzní podstaty zamítnout. Jestliže by však soud stanovil, navzdory skutečnosti, že stát dodržel svá smluvní práva i povinnosti, že stát v rámci úpadkového řízení přesto musí správcům konkurzní podstaty zaplatit úplnou částku úvěru, pak by toto rozhodnutí mohlo být považováno za poskytnutí nové státní podpory ve prospěch věřitelů KH, která by musela být Komisi ohlášena v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy.

7.   ZÁVĚR

| (56) | S ohledem na výše uvedené musí Komise konstatovat, že prošetřované opatření je státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Informace poskytnuté nizozemskými orány, ať již během formálního vyšetřování či nikoli, potvrdily, že podpora na restrukturalizaci, kterou hodlá Nizozemsko poskytnout KH formou transformace půjčky na záchranu ve výši 45 milionů EUR a dlužných úroků na vlastní jmění společnosti, nesplňuje požadavky pokynů, a proto není v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(56)

S ohledem na výše uvedené musí Komise konstatovat, že prošetřované opatření je státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Informace poskytnuté nizozemskými orány, ať již během formálního vyšetřování či nikoli, potvrdily, že podpora na restrukturalizaci, kterou hodlá Nizozemsko poskytnout KH formou transformace půjčky na záchranu ve výši 45 milionů EUR a dlužných úroků na vlastní jmění společnosti, nesplňuje požadavky pokynů, a proto není v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (57) | Pokud byla podpora formou transformace půjčky na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR na vlastní jmění společnosti NK již realizována, musí být navrácena. |
| --- | --- |

(57)

Pokud byla podpora formou transformace půjčky na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR na vlastní jmění společnosti NK již realizována, musí být navrácena.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpora Nizozemska formou podpory na restrukturalizaci ve prospěch KG Holding NV ve výši 45 milionů EUR nesplňuje požadavky pokynů Společenství pro podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích, a proto je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

1.   Nizozemsko musí přijmout veškerá potřebná opatření k tomu, aby část podpory uvedené v článku 1, kterou KG Holding NV převedla jako půjčku na záchranu ve výši 9,25 milionů EUR na svou dceřinou společnost Klig BV a která byla transformována na vlastní jmění společnosti, byla společnostmi KG Holding NV a Klig BV navrácena včetně dlužných úroků.

2.   Navrácení se uskuteční neprodleně a v souladu s národními právními postupy, pokud tyto připouštějí neprodlený a skutečný výkon tohoto rozhodnutí.

3.   Částka, která má být navrácena, zahrnuje úrok od data, kdy byly jednotlivé části poskytnuty zvýhodněným, do data skutečného navrácení.

4.   Úrok podle odstavce 3 se vypočítá v souladu s články 9 a 11 nařízení (ES) č. 794/2004 Komise (9).

Článek 3

Nizozemsko zaregistruje svou pohledávku za KG Holding NV a/nebo Klig Reïntegratie ve výši 35,75 milionů EUR jako věřitel v úpadkovém řízení u správce konkurzní podstaty. Nizozemsko zajistí, aby podniky byly zlikvidovány tak, že bude ukončeno narušování hospodářské soutěže, což znamená, že činnost dotyčných podniků bude ukončena a jejich aktiva budou urychleně prodána za tržních podmínek.

Článek 4

Nizozemsko sdělí Komisi do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí, jaká opatření plánuje a již přijalo, aby rozhodnutí vyhovělo.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.

V Bruselu dne 19. července 2006.

Za Komisi

Neelie KROES

členka komise

---

(1)  Úř. věst. C 280 Z 12.11.2005, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. C 288 z 9.10.1999. s. 2. Vzhledem k tomu, že podpora byla ohlášena před 10. říjnem 2004, zůstávají tyto pokyny v souladu s bodem 103 nových pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 244 z 1.10.1004, s. 2.) v platnosti.

2

(3)  Viz poznámka 1.

3

(4)  Společnost byla založena pod jménem NV Kliq, které bylo v polovině roku 2003 změněno na KG Holding NV.

4

(5)  Úř. věst. C 33, 6.2.2004, s. 8.

5

(6)  Aby mohla tento úkol splnit, převzala NK v rámci plánu restrukturalizace majetek, závazky a část zaměstnanců OK a současně s tím získala i dosud nesplněné smlouvy na reintegraci.

6

(7)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1. Nařízení změněno Aktem o přistoupení z roku 2003.

7

(8)  Připomeňme, že všechny staré půjčky byly poskytnuty za tržních podmínek.

8

(9)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1

9

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/47

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. července 2006

Týkající se režimu podpory C 3/2006 poskytovaného Lucemburskem holdingovým společnostem „1929“ a „miliardovým“ holdingům

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2956)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/940/ES)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 bod a) této dohody,

po výzvě všem zúčastněným stranám, aby podaly své připomínky ke zmíněným článkům (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V roce 1997 přijala Rada Kodex chování při zdaňování podniků k potírání škodlivé daňové soutěže (2). Na základě závazků přijatých v rámci tohoto kodexu zveřejnila Komise v roce 1988 sdělení o používání pravidel pro státní podpory dotýkající se opatření v oblasti přímého zdanění podniků (3), v němž zdůraznila naprostou přísnost v používání těchto pravidel a dodržování zásady rovnosti zacházení. Tento postup je v souladu s tímto sdělením. |
| --- | --- |

(1)

V roce 1997 přijala Rada Kodex chování při zdaňování podniků k potírání škodlivé daňové soutěže (2). Na základě závazků přijatých v rámci tohoto kodexu zveřejnila Komise v roce 1988 sdělení o používání pravidel pro státní podpory dotýkající se opatření v oblasti přímého zdanění podniků (3), v němž zdůraznila naprostou přísnost v používání těchto pravidel a dodržování zásady rovnosti zacházení. Tento postup je v souladu s tímto sdělením.

I.   POSTUP

| (2) | Dopisem D/50716 ze dne 12. února 1999 požádala Komise Lucembursko, aby jí poskytlo předběžné informace „o společnostech osvobozených od daní na základě zákona z roku 1929“. Dopisem A/32604 ze dne 26. března 1999 jí lucemburské úřady poskytly popis režimu společností s finanční účastí osvobozených od daní (holdingové společnosti) z roku 1929 (dále jen „holdingy z roku 1929 osvobozené od daně“), ve znění „zákona ze dne 29. prosince 1971“ a „zákona ze dne 30. listopadu 1978“. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem D/50716 ze dne 12. února 1999 požádala Komise Lucembursko, aby jí poskytlo předběžné informace „o společnostech osvobozených od daní na základě zákona z roku 1929“. Dopisem A/32604 ze dne 26. března 1999 jí lucemburské úřady poskytly popis režimu společností s finanční účastí osvobozených od daní (holdingové společnosti) z roku 1929 (dále jen „holdingy z roku 1929 osvobozené od daně“), ve znění „zákona ze dne 29. prosince 1971“ a „zákona ze dne 30. listopadu 1978“.

| (3) | Dopisem D/53671 ze dne 5. července 2000 požádala Komise Lucembursko o doplňující informace o holdingových společnostech z roku 1929 osvobozených od daní, a zejména ohledně „zákona ze dne 17. prosince 1938 upravujícího režim miliardových holdingů“ (dále jen „miliardové holdingy osvobozené od daně“). Požadované doplňující informace poskytly lucemburské úřady dopisem A/36150 ze dne 20. července 2000. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem D/53671 ze dne 5. července 2000 požádala Komise Lucembursko o doplňující informace o holdingových společnostech z roku 1929 osvobozených od daní, a zejména ohledně „zákona ze dne 17. prosince 1938 upravujícího režim miliardových holdingů“ (dále jen „miliardové holdingy osvobozené od daně“). Požadované doplňující informace poskytly lucemburské úřady dopisem A/36150 ze dne 20. července 2000.

| (4) | Dopisem D/51279 ze dne 26. března 2001 požádala Komise o doplňující informace, a to zejména o znění zákonů stanovujících daňové režimy ve prospěch holdingů z roku 1929 osvobozených od daní a miliardových holdingů osvobozených od daní. Lucemburské úřady poskytly požadované informace dopisem A/33928 ze dne 11. května 2001. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem D/51279 ze dne 26. března 2001 požádala Komise o doplňující informace, a to zejména o znění zákonů stanovujících daňové režimy ve prospěch holdingů z roku 1929 osvobozených od daní a miliardových holdingů osvobozených od daní. Lucemburské úřady poskytly požadované informace dopisem A/33928 ze dne 11. května 2001.

| (5) | Dopisem D/50571 ze dne 11. února 2002 informovala Komise lucemburské úřady, že toto opatření považuje předběžně za podporu a vyzvala je, aby jí v souladu s postupem spolupráce týkajícím se stávajících režimů podpor stanoveným čl. 17 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 88 [bývalému článku 93] Smlouvy o ES (4), předložily své připomínky. Po setkání, které se konalo dne 19. dubna 2002 mezi Komisí a lucemburskými úřady, zaslaly tyto úřady požadované informace dopisem A/33288 ze dne 2. května 2002. Druhé setkání se mezi Komisí a výše uvedenými úřady uskutečnilo dne 17. října 2002. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem D/50571 ze dne 11. února 2002 informovala Komise lucemburské úřady, že toto opatření považuje předběžně za podporu a vyzvala je, aby jí v souladu s postupem spolupráce týkajícím se stávajících režimů podpor stanoveným čl. 17 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 88 [bývalému článku 93] Smlouvy o ES (4), předložily své připomínky. Po setkání, které se konalo dne 19. dubna 2002 mezi Komisí a lucemburskými úřady, zaslaly tyto úřady požadované informace dopisem A/33288 ze dne 2. května 2002. Druhé setkání se mezi Komisí a výše uvedenými úřady uskutečnilo dne 17. října 2002.

| (6) | Dopisem A/51743 ze dne 9. března 2004 požádala Komise Lucembursko o aktualizaci informací týkajících se dotyčného režimu a sdělení všech nových ustanovení, která jsou předmětem návrhů či již byla přijata a která se týkají daňového zacházení s holdingy z roku 1929 osvobozenými od daně s cílem uzavřít předběžné vyšetřovací řízení zmiňovaného režimu v souladu s postupem stanoveným čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999. Lucembursko sdělilo Komisi požadované informace dopisem ze dne 6. května 2004. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem A/51743 ze dne 9. března 2004 požádala Komise Lucembursko o aktualizaci informací týkajících se dotyčného režimu a sdělení všech nových ustanovení, která jsou předmětem návrhů či již byla přijata a která se týkají daňového zacházení s holdingy z roku 1929 osvobozenými od daně s cílem uzavřít předběžné vyšetřovací řízení zmiňovaného režimu v souladu s postupem stanoveným čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999. Lucembursko sdělilo Komisi požadované informace dopisem ze dne 6. května 2004.

| (7) | Dne 15. září 2004 se konalo třetí setkání lucemburských úřadů s Komisí, během kterého Komise informovala o některých prvcích týkajících se návrhu zákona č. 5231, kterým se navrhují některé změny zákona ze dne 31. července 1929 o daňovém režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně. |
| --- | --- |

(7)

Dne 15. září 2004 se konalo třetí setkání lucemburských úřadů s Komisí, během kterého Komise informovala o některých prvcích týkajících se návrhu zákona č. 5231, kterým se navrhují některé změny zákona ze dne 31. července 1929 o daňovém režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně.

| (8) | Dopisem D/53536 ze dne 4. května 2005 Komise požádala, aby jí byly předány veškeré informace týkající se schválení návrhu zákona č. 5231 ze dne 19. dubna 2005, aby mohla doplnit předběžné hodnocení zmíněného režimu. Lucemburské úřady sdělily Komisi požadované informace dopisy ze dne 1. června 2005 (A/34536) a 23. června 2005 (A/35047). |
| --- | --- |

(8)

Dopisem D/53536 ze dne 4. května 2005 Komise požádala, aby jí byly předány veškeré informace týkající se schválení návrhu zákona č. 5231 ze dne 19. dubna 2005, aby mohla doplnit předběžné hodnocení zmíněného režimu. Lucemburské úřady sdělily Komisi požadované informace dopisy ze dne 1. června 2005 (A/34536) a 23. června 2005 (A/35047).

| (9) | Dopisem ze dne 11. července 2005 (D/55311) informovala Komise Lucembursko zejména o tom, že se ve svém předběžném hodnocení domnívá, že zmíněný režim (tak jak byl změněn dne 19. dubna 2005 na základě schválení návrhu zákona č. 5231 parlamentem, pozdější zákon ze dne 21. června 2005, kterým se mění článek 1 zákona ze dne 31. července 1929 o daňovém režimu společností s finanční účastí) představuje podporu neslučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 11. července 2005 (D/55311) informovala Komise Lucembursko zejména o tom, že se ve svém předběžném hodnocení domnívá, že zmíněný režim (tak jak byl změněn dne 19. dubna 2005 na základě schválení návrhu zákona č. 5231 parlamentem, pozdější zákon ze dne 21. června 2005, kterým se mění článek 1 zákona ze dne 31. července 1929 o daňovém režimu společností s finanční účastí) představuje podporu neslučitelnou se společným trhem.

| (10) | Dne 25. července 2005 se konalo čtvrté setkání výše uvedených úřadů s Komisí, během něhož byl šetřen tento případ zejména ve světle změn, které do zmiňovaného režimu vnesl zákon ze dne 21. června 2005. |
| --- | --- |

(10)

Dne 25. července 2005 se konalo čtvrté setkání výše uvedených úřadů s Komisí, během něhož byl šetřen tento případ zejména ve světle změn, které do zmiňovaného režimu vnesl zákon ze dne 21. června 2005.

| (11) | Dopisem ze dne 28. července 2005 (D/55780) informovala Komise Lucembursko o svém předběžném hodnocení ohledně povahy podpory neslučitelné se společným trhem vyplývající ze zákona ze dne 31. července 1929, ve znění zákona ze dne 21. června 2005, a vyzvala Lucembursko, aby jí předložilo své připomínky k používání čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 28. července 2005 (D/55780) informovala Komise Lucembursko o svém předběžném hodnocení ohledně povahy podpory neslučitelné se společným trhem vyplývající ze zákona ze dne 31. července 1929, ve znění zákona ze dne 21. června 2005, a vyzvala Lucembursko, aby jí předložilo své připomínky k používání čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.

| (12) | Dopisy ze dne 5. září 2005 (D/56729) a 19. září 2005 (D/57172) žádala Komise lucemburské úřady o předání požadovaných připomínek. |
| --- | --- |

(12)

Dopisy ze dne 5. září 2005 (D/56729) a 19. září 2005 (D/57172) žádala Komise lucemburské úřady o předání požadovaných připomínek.

| (13) | Jelikož do stanoveného data nepřišla žádná odpověď, navrhla Komise Lucembursku dopisem ze dne 25. listopadu 2005 (5) k provedení čl. 88 odst. 1 Smlouvy následující užitečná opatření:






  (a) | odmítnout výhodu lucemburského režimu holdingových společností z roku 1929 každému novému žadateli ve lhůtě 30 dnů počínaje přijetím stávajících užitečných opatření; |
| --- | --- | --- |

(13)

Jelikož do stanoveného data nepřišla žádná odpověď, navrhla Komise Lucembursku dopisem ze dne 25. listopadu 2005 (5) k provedení čl. 88 odst. 1 Smlouvy následující užitečná opatření:

(a)

odmítnout výhodu lucemburského režimu holdingových společností z roku 1929 každému novému žadateli ve lhůtě 30 dnů počínaje přijetím stávajících užitečných opatření;

| (b) | přijmout veškerá legislativní, správní a jiná potřebná opatření ke zrušení lucemburského režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně nebo k odstranění veškerých prvků podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, které by z něho vyplynuly; |
| --- | --- |

(b)

přijmout veškerá legislativní, správní a jiná potřebná opatření ke zrušení lucemburského režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně nebo k odstranění veškerých prvků podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, které by z něho vyplynuly;

| (c) | aby jí oznámilo jakoukoliv změnu, kterou hodlá uskutečnit v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 659/1999 v rámci výše uvedeného bodu a) ohledně režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně; |
| --- | --- |

(c)

aby jí oznámilo jakoukoliv změnu, kterou hodlá uskutečnit v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 659/1999 v rámci výše uvedeného bodu a) ohledně režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně;

| (d) | učinit ve lhůtě 30 dnů počínaje dnem přijetí stávajících užitečných opatření veřejné prohlášení týkající se začlenění potřebných změn do daňové legislativy. |
| --- | --- |

(d)

učinit ve lhůtě 30 dnů počínaje dnem přijetí stávajících užitečných opatření veřejné prohlášení týkající se začlenění potřebných změn do daňové legislativy.

| (14) | Ve stejném dopise Komise rovněž vyzvala lucemburské úřady, aby jí v lhůtě jednoho měsíce počínaje dnem přijetí návrhu písemně sdělily, zda Lucembursko v souladu s čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 bezvýhradně a zcela přijímá užitečná opatření jako celek s uvedením konečného data zrušení režimu. Komise oznámila, že v opačném případě bude moci v souladu s ustanoveními čl. 19 odst. 2 zmíněného nařízení přistoupit k zahájení řízení stanovenému v čl. 4 odst. 4. |
| --- | --- |

(14)

Ve stejném dopise Komise rovněž vyzvala lucemburské úřady, aby jí v lhůtě jednoho měsíce počínaje dnem přijetí návrhu písemně sdělily, zda Lucembursko v souladu s čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 bezvýhradně a zcela přijímá užitečná opatření jako celek s uvedením konečného data zrušení režimu. Komise oznámila, že v opačném případě bude moci v souladu s ustanoveními čl. 19 odst. 2 zmíněného nařízení přistoupit k zahájení řízení stanovenému v čl. 4 odst. 4.

| (15) | Dopisem ze dne 9. prosince 2005 (A/40451) informovalo Lucembursko Komisi, že odmítá navrhovaná užitečná opatření. Vzhledem k odmítnutí ze strany Lucemburska a s ohledem na připomínky uvedené lucemburskými úřady ve výše uvedeném dopise se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(15)

Dopisem ze dne 9. prosince 2005 (A/40451) informovalo Lucembursko Komisi, že odmítá navrhovaná užitečná opatření. Vzhledem k odmítnutí ze strany Lucemburska a s ohledem na připomínky uvedené lucemburskými úřady ve výše uvedeném dopise se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy.

| (16) | Dopisy ze dne 9. února 2006 (SG D/200621) a 28. března 2006 (SG D/201345) oznámila Komise Lucembursku rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy, jakož i corrigendum k tomuto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(16)

Dopisy ze dne 9. února 2006 (SG D/200621) a 28. března 2006 (SG D/201345) oznámila Komise Lucembursku rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy, jakož i corrigendum k tomuto rozhodnutí.

| (17) | Rozhodnutí Komise (v upravené verzi) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Ve svém rozhodnutím vyzvala Komise zúčastněné strany, aby předložily své připomínky. V této souvislosti Komise neobdržela od zúčastněných stran žádnou připomínku. |
| --- | --- |

(17)

Rozhodnutí Komise (v upravené verzi) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Ve svém rozhodnutím vyzvala Komise zúčastněné strany, aby předložily své připomínky. V této souvislosti Komise neobdržela od zúčastněných stran žádnou připomínku.

| (18) | Dopisem ze dne 13. dubna 2006 (A/32917) předložilo Lucembursko své připomínky. |
| --- | --- |

(18)

Dopisem ze dne 13. dubna 2006 (A/32917) předložilo Lucembursko své připomínky.

| (19) | Dne 6. července 2006 se mezi lucemburskými úřady a Komisí konalo další setkání, během něhož výše uvedené úřady uvedly doplňující informace o činnostech spojených s financováním holdingů z roku 1929 a jejich možném oprávněném očekávání pokračovat ve využívání režimu osvobození od daně během přechodného období. |
| --- | --- |

(19)

Dne 6. července 2006 se mezi lucemburskými úřady a Komisí konalo další setkání, během něhož výše uvedené úřady uvedly doplňující informace o činnostech spojených s financováním holdingů z roku 1929 a jejich možném oprávněném očekávání pokračovat ve využívání režimu osvobození od daně během přechodného období.

II.   POPIS OPATŘENÍ

| (20) | Zákon ze dne 31. července 1929 o osvobozených holdingových společnostech zavedl daňový nástroj k podpoře rozdělování zisků vytvořených společnostmi v rámci nadnárodní skupiny a k zamezení dalšího zdanění zisků v okamžiku, kdy je obdrží přijímající společnosti a jsou distribuovány jejich akcionářům. V roce 1937 zavedlo Lucembursko na základě změn stanovených zákonem ze dne 31. července 1937 další osvobození od daně pro miliardové holdingy, které vznikly na základě původního příspěvku splaceného kapitálu v minimální výši jedné miliardy lucemburských franků (LUF). Lucembursko kromě jiného zavedlo režim osvobození podílů od daně, v rámci kterého nepodléhají dani, s výhradou dodržení některých podmínek, dividendy, poplatky, přírůstky hodnoty a výnosy z likvidace při prodeji akcií společností, ve kterých vlastní holding podíly. Lucembursko má tudíž dnes kromě obecného režimu osvobození od daně podílů vyplývajícího z normativního rámce práva obecného (bývalý článek 166 zákona o důchodové dani) a rámce, kterým se transponují směrnice „mateřské-dceřiné společnosti“ a „úroky-poplatky“ (7), zvláštní režim holdingů z roku 1929 a miliardových holdingů. |
| --- | --- |

(20)

Zákon ze dne 31. července 1929 o osvobozených holdingových společnostech zavedl daňový nástroj k podpoře rozdělování zisků vytvořených společnostmi v rámci nadnárodní skupiny a k zamezení dalšího zdanění zisků v okamžiku, kdy je obdrží přijímající společnosti a jsou distribuovány jejich akcionářům. V roce 1937 zavedlo Lucembursko na základě změn stanovených zákonem ze dne 31. července 1937 další osvobození od daně pro miliardové holdingy, které vznikly na základě původního příspěvku splaceného kapitálu v minimální výši jedné miliardy lucemburských franků (LUF). Lucembursko kromě jiného zavedlo režim osvobození podílů od daně, v rámci kterého nepodléhají dani, s výhradou dodržení některých podmínek, dividendy, poplatky, přírůstky hodnoty a výnosy z likvidace při prodeji akcií společností, ve kterých vlastní holding podíly. Lucembursko má tudíž dnes kromě obecného režimu osvobození od daně podílů vyplývajícího z normativního rámce práva obecného (bývalý článek 166 zákona o důchodové dani) a rámce, kterým se transponují směrnice „mateřské-dceřiné společnosti“ a „úroky-poplatky“ (7), zvláštní režim holdingů z roku 1929 a miliardových holdingů.

| (21) | V souladu se zákonem ze dne 31. července 1929 nepodléhají holdingy z roku 1929 osvobozené od daně v Lucembursku žádnému přímému zdanění, jako zejména dani z příjmů právnických osob, místní obchodní dani (8) a dani z čisté hodnoty (9). Nicméně podléhají dani z kapitálu, jako je daň z příjmu z nemovitostí (10) a ročním daním z upisování akcií (11). Dividendy, úroky, poplatky a zisky obdržené holdingem z roku 1929 osvobozeným od daně nepodléhají tudíž v Lucembursku daním. Výplaty dividend, licenčních poplatků (12) a úroků uskutečněné holdingem z roku 1929 osvobozeným od daně nepodléhají žádné srážce u zdroje (13). Navíc neexistuje žádná srážka ze základu úroků vyplacených do zahraničí jak holdingy z roku 1929 osvobozenými od daně, tak i jakýmikoli lucemburskými společnostmi, přičemž úroky obdržené sídlícími společnostmi neosvobozenými od daně jsou stále považovány za zdanitelné příjmy. |
| --- | --- |

(21)

V souladu se zákonem ze dne 31. července 1929 nepodléhají holdingy z roku 1929 osvobozené od daně v Lucembursku žádnému přímému zdanění, jako zejména dani z příjmů právnických osob, místní obchodní dani (8) a dani z čisté hodnoty (9). Nicméně podléhají dani z kapitálu, jako je daň z příjmu z nemovitostí (10) a ročním daním z upisování akcií (11). Dividendy, úroky, poplatky a zisky obdržené holdingem z roku 1929 osvobozeným od daně nepodléhají tudíž v Lucembursku daním. Výplaty dividend, licenčních poplatků (12) a úroků uskutečněné holdingem z roku 1929 osvobozeným od daně nepodléhají žádné srážce u zdroje (13). Navíc neexistuje žádná srážka ze základu úroků vyplacených do zahraničí jak holdingy z roku 1929 osvobozenými od daně, tak i jakýmikoli lucemburskými společnostmi, přičemž úroky obdržené sídlícími společnostmi neosvobozenými od daně jsou stále považovány za zdanitelné příjmy.

| (22) | Je třeba zdůraznit, že úroky vyplacené holdingovými společnostmi z roku 1929 osvobozenými od daně (jako jakoukoliv jinou lucemburskou společností) fyzickým osobám – skutečným příjemcům ve smyslu směrnice Rady 2003/48/ES ze dne 3. června 2003 o zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb (14) – kteří mají bydliště v jiném členském státě, podléhají srážkové dani stanovené uvedenou směrnicí v Lucembursku. Existuje podobná 10 % liberační srážková daň z úroků vyplácených fyzickým osobám, které zde mají bydliště, zavedenou v Lucembursku ode dne 1. ledna 2006, které podléhají úroky hrazené osvobozenými holdingy z roku 1929. |
| --- | --- |

(22)

Je třeba zdůraznit, že úroky vyplacené holdingovými společnostmi z roku 1929 osvobozenými od daně (jako jakoukoliv jinou lucemburskou společností) fyzickým osobám – skutečným příjemcům ve smyslu směrnice Rady 2003/48/ES ze dne 3. června 2003 o zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb (14) – kteří mají bydliště v jiném členském státě, podléhají srážkové dani stanovené uvedenou směrnicí v Lucembursku. Existuje podobná 10 % liberační srážková daň z úroků vyplácených fyzickým osobám, které zde mají bydliště, zavedenou v Lucembursku ode dne 1. ledna 2006, které podléhají úroky hrazené osvobozenými holdingy z roku 1929.

| (23) | Holdingy z roku 1929 osvobozené od daně jsou zpravidla vyloučeny z bilaterálních úmluv o zamezení dvojího zdanění a daňovým únikům uzavřených Lucemburskem. |
| --- | --- |

(23)

Holdingy z roku 1929 osvobozené od daně jsou zpravidla vyloučeny z bilaterálních úmluv o zamezení dvojího zdanění a daňovým únikům uzavřených Lucemburskem.

| (24) | Pokud jde o zdanění kapitálu, holdingy z roku 1929 osvobozené od daně podléhají 1 % dani z peněžitých a nepeněžitých vkladů (15). Kromě toho podléhají roční dani z upisování akcií ve výši 0,2 % ze splaceného základního kapitálu a hodnoty emisních ážií, stanovené k datu uzavření předchozího finančního období (16). Holdingová společnost z roku 1929 osvobozená od daně si může vypůjčit fondy od svých akcionářů, bank a jiných úvěrových institucí a může vydávat obligace. Pravidla v oblasti podkapitalizace se použijí, pokud financování prostřednictvím dluhů, spíše než emisí akcií, překročí některé finanční ukazatele s cílem zamezit nezaplacení daně z upisování akcií. A nakonec tantiémy vyplacené členům správní rady, které zde mají či nemají bydliště, ředitelům či komisařům účtů holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně, podléhají 20 % srážce u zdroje. |
| --- | --- |

(24)

Pokud jde o zdanění kapitálu, holdingy z roku 1929 osvobozené od daně podléhají 1 % dani z peněžitých a nepeněžitých vkladů (15). Kromě toho podléhají roční dani z upisování akcií ve výši 0,2 % ze splaceného základního kapitálu a hodnoty emisních ážií, stanovené k datu uzavření předchozího finančního období (16). Holdingová společnost z roku 1929 osvobozená od daně si může vypůjčit fondy od svých akcionářů, bank a jiných úvěrových institucí a může vydávat obligace. Pravidla v oblasti podkapitalizace se použijí, pokud financování prostřednictvím dluhů, spíše než emisí akcií, překročí některé finanční ukazatele s cílem zamezit nezaplacení daně z upisování akcií. A nakonec tantiémy vyplacené členům správní rady, které zde mají či nemají bydliště, ředitelům či komisařům účtů holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně, podléhají 20 % srážce u zdroje.

| (25) | Režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daní využívají výlučně společnosti (17) registrované v Lucembursku, na rozdíl od jednočlenných společností, smluvních společných podniků, jež nemají formu společností, stálých provozoven a místních poboček a obchodních zastoupení zahraničních společností. Výše upsaného kapitálu holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně závisí na formě zvolené společnosti. V souladu s velkovévodským výnosem ze dne 29. července 1977 musí mít holding z roku 1929 osvobozený od daně zcela splacený základní kapitál ve výši minimálně 24 000 EUR. |
| --- | --- |

(25)

Režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daní využívají výlučně společnosti (17) registrované v Lucembursku, na rozdíl od jednočlenných společností, smluvních společných podniků, jež nemají formu společností, stálých provozoven a místních poboček a obchodních zastoupení zahraničních společností. Výše upsaného kapitálu holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně závisí na formě zvolené společnosti. V souladu s velkovévodským výnosem ze dne 29. července 1977 musí mít holding z roku 1929 osvobozený od daně zcela splacený základní kapitál ve výši minimálně 24 000 EUR.

| (26) | Společnosti usazené v Lucembursku mohou být registrovány jako holdingy z roku 1929 osvobozené od daně v případě, že vykonávají pouze činnosti spojené s nákupem, držením a zhodnocováním jakékoliv formy účasti v jiných lucemburských či zahraničních společnostech, zejména poskytují půjčky, jsou držiteli patentů a poskytují licence spojené s autorskými právy či know-how společnostem, ve kterých mají účast. Holding z roku 1929 osvobozený od daně nemůže na svůj účet vykonávat průmyslové činnosti nebo provozovat obchodní instituce otevřené veřejnosti. Pokud své činnosti rozšíří nad takto vymezený rámec, ztrácí svůj statut a je s ním zacházeno jako s obchodní společností plně podléhající daním. |
| --- | --- |

(26)

Společnosti usazené v Lucembursku mohou být registrovány jako holdingy z roku 1929 osvobozené od daně v případě, že vykonávají pouze činnosti spojené s nákupem, držením a zhodnocováním jakékoliv formy účasti v jiných lucemburských či zahraničních společnostech, zejména poskytují půjčky, jsou držiteli patentů a poskytují licence spojené s autorskými právy či know-how společnostem, ve kterých mají účast. Holding z roku 1929 osvobozený od daně nemůže na svůj účet vykonávat průmyslové činnosti nebo provozovat obchodní instituce otevřené veřejnosti. Pokud své činnosti rozšíří nad takto vymezený rámec, ztrácí svůj statut a je s ním zacházeno jako s obchodní společností plně podléhající daním.

| (27) | Povolené činnosti holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně zahrnují zejména:






  a) | nákup, držení, řízení a prodej podílů na kapitálu jakékoliv lucemburské či zahraniční společnosti s ručením omezeným; |
| --- | --- | --- |

(27)

Povolené činnosti holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně zahrnují zejména:

a)

nákup, držení, řízení a prodej podílů na kapitálu jakékoliv lucemburské či zahraniční společnosti s ručením omezeným;

| b) | nákup, držení, řízení a prodej lucemburských či zahraničních dluhových cenných papírů, vkladových listů a dluhových cenných papírů bez záruky; |
| --- | --- |

b)

nákup, držení, řízení a prodej lucemburských či zahraničních dluhových cenných papírů, vkladových listů a dluhových cenných papírů bez záruky;

| c) | nákup, držení, řízení a prodej finančních účastí v lucemburských a zahraničních společnostech; |
| --- | --- |

c)

nákup, držení, řízení a prodej finančních účastí v lucemburských a zahraničních společnostech;

| d) | poskytování půjček, lombardních půjček či záruk v jakékoliv formě společnostem, ve kterých vlastní přímou účast na kapitálu. Jako záruka na výše uvedené půjčky se vyžaduje minimální účast na kapitálu ve výši 25 %; |
| --- | --- |

d)

poskytování půjček, lombardních půjček či záruk v jakékoliv formě společnostem, ve kterých vlastní přímou účast na kapitálu. Jako záruka na výše uvedené půjčky se vyžaduje minimální účast na kapitálu ve výši 25 %;

| e) | držení zlata nebo obchodních cenných papírů spojených se zlatem; |
| --- | --- |

e)

držení zlata nebo obchodních cenných papírů spojených se zlatem;

| f) | emisi dluhových cenných papírů nebo vkladových listů (kotovaných na burze nebo soukromě vydaných); |
| --- | --- |

f)

emisi dluhových cenných papírů nebo vkladových listů (kotovaných na burze nebo soukromě vydaných);

| g) | nákup a držení patentů, jejich využitkování prostřednictvím poskytování licencí svým dceřiným společnostem a výběr licenčních poplatků jako odměny za zmíněné licence (licence mohou být rovněž nabídnuty třetím stranám, aniž by z toho mohl vzniknout obchod); |
| --- | --- |

g)

nákup a držení patentů, jejich využitkování prostřednictvím poskytování licencí svým dceřiným společnostem a výběr licenčních poplatků jako odměny za zmíněné licence (licence mohou být rovněž nabídnuty třetím stranám, aniž by z toho mohl vzniknout obchod);

| h) | držení ochranných známek a licencí, které jsou doplňující k držení patentu, a jejich využitkování vybíráním poplatků od svých dceřiných společností, ale pouze doplňujícím způsobem; |
| --- | --- |

h)

držení ochranných známek a licencí, které jsou doplňující k držení patentu, a jejich využitkování vybíráním poplatků od svých dceřiných společností, ale pouze doplňujícím způsobem;

| i) | držení účastí v osobních společnostech za podmínky, že holding z roku 1929 osvobozený od daně drží podíl ze splaceného kapitálu ve výši minimálně 1 240 000 EUR a že je jeho finanční odpovědnost omezena výší jeho vkladu. |
| --- | --- |

i)

držení účastí v osobních společnostech za podmínky, že holding z roku 1929 osvobozený od daně drží podíl ze splaceného kapitálu ve výši minimálně 1 240 000 EUR a že je jeho finanční odpovědnost omezena výší jeho vkladu.

| (28) | Zakázané činnosti zahrnují zejména:






  a) | výkon jakékoliv průmyslové či obchodní činnosti nebo poskytování jakýchkoliv služeb; |
| --- | --- | --- |

(28)

Zakázané činnosti zahrnují zejména:

a)

výkon jakékoliv průmyslové či obchodní činnosti nebo poskytování jakýchkoliv služeb;

| b) | provozování obchodního zařízení otevřeného veřejnosti; |
| --- | --- |

b)

provozování obchodního zařízení otevřeného veřejnosti;

| c) | vlastnictví nemovitého majetku jiného než využívaného jako vlastní prostory; |
| --- | --- |

c)

vlastnictví nemovitého majetku jiného než využívaného jako vlastní prostory;

| d) | výkon činností za úplatu spojených s obchodním zastoupením, bankovnictvím či správou pro jakoukoliv společnost, vyjma dceřiné; |
| --- | --- |

d)

výkon činností za úplatu spojených s obchodním zastoupením, bankovnictvím či správou pro jakoukoliv společnost, vyjma dceřiné;

| e) | emise krátkodobých a střednědobých obchodních cenných papírů; |
| --- | --- |

e)

emise krátkodobých a střednědobých obchodních cenných papírů;

| f) | poskytování půjček, lombardních půjček a záruk v jakékoliv formě a jakémukoliv jinému subjektu kromě svých dceřiných společností; |
| --- | --- |

f)

poskytování půjček, lombardních půjček a záruk v jakékoliv formě a jakémukoliv jinému subjektu kromě svých dceřiných společností;

| g) | nákup nepatentovatelných práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

g)

nákup nepatentovatelných práv duševního vlastnictví;

| h) | přímá účast v aktivitách svých dceřiných společností. |
| --- | --- |

h)

přímá účast v aktivitách svých dceřiných společností.

| (29) | Holdingy z roku 1929 osvobozené od daně podléhají kontrole lucemburského úřadu pro registraci a oblasti, který je oprávněn kontrolovat jejich účetní knihy, aby ověřil, zda činnosti vykonávané výše uvedenými holdingy dodržují limity legislativně vymezené v roce 1929. |
| --- | --- |

(29)

Holdingy z roku 1929 osvobozené od daně podléhají kontrole lucemburského úřadu pro registraci a oblasti, který je oprávněn kontrolovat jejich účetní knihy, aby ověřil, zda činnosti vykonávané výše uvedenými holdingy dodržují limity legislativně vymezené v roce 1929.

| (30) | V rámci holdingů z roku 1929 osvobozených od daně existuje zvláštní firma holdingů, a to miliardový holding osvobozený od daně. Tento typ holdingu může být tvořen buď vkladem akcií zahraničních společností, nebo na základě příspěvku splaceného základního kapitálu a rezervních fondů v minimální výši 24 miliónů eur (1 miliarda LUF). Miliardové holdingy, na něž se uplatní osvobození od daně, si mohou zvolit, že budou místo daně z upisování akcií podléhat „dani z příjmu“. V souladu s velkovévodským výnosem z roku 1937 o miliardových holdingách osvobozených od daně se tato daň z příjmu vybírá z úroků vyplacených držitelům dluhových cenných papírů a cenných papírů, z dividend vyplacených akcionářům a z tantiém vyplacených řídícím pracovníkům, komisařům účtů a likvidátorům takovéto společnosti. |
| --- | --- |

(30)

V rámci holdingů z roku 1929 osvobozených od daně existuje zvláštní firma holdingů, a to miliardový holding osvobozený od daně. Tento typ holdingu může být tvořen buď vkladem akcií zahraničních společností, nebo na základě příspěvku splaceného základního kapitálu a rezervních fondů v minimální výši 24 miliónů eur (1 miliarda LUF). Miliardové holdingy, na něž se uplatní osvobození od daně, si mohou zvolit, že budou místo daně z upisování akcií podléhat „dani z příjmu“. V souladu s velkovévodským výnosem z roku 1937 o miliardových holdingách osvobozených od daně se tato daň z příjmu vybírá z úroků vyplacených držitelům dluhových cenných papírů a cenných papírů, z dividend vyplacených akcionářům a z tantiém vyplacených řídícím pracovníkům, komisařům účtů a likvidátorům takovéto společnosti.

| (31) | Pokud celková výše úroků vyplacených držitelům dluhových cenných papírů nebo cenných papírů za daný finanční rok představuje více než 2,4 milionu EUR, daň se vypočítá dle sazebníku, který zahrnuje 3 % z vyplacených úroků, 1,8 % z dividend, tantiém a odměn vyplacených do celkové výše 1,2 milionu EUR a 0,1 % z dividend, tantiém a odměn ve výši překračující tento limit. Miliardové holdingy osvobozené od daně tedy nepodléhají běžným pravidlům podkapitalizace použitelným za účelem stanovení daně z upisování akcií a na tantiémy a odměny se nevztahuje srážka u zdroje. |
| --- | --- |

(31)

Pokud celková výše úroků vyplacených držitelům dluhových cenných papírů nebo cenných papírů za daný finanční rok představuje více než 2,4 milionu EUR, daň se vypočítá dle sazebníku, který zahrnuje 3 % z vyplacených úroků, 1,8 % z dividend, tantiém a odměn vyplacených do celkové výše 1,2 milionu EUR a 0,1 % z dividend, tantiém a odměn ve výši překračující tento limit. Miliardové holdingy osvobozené od daně tedy nepodléhají běžným pravidlům podkapitalizace použitelným za účelem stanovení daně z upisování akcií a na tantiémy a odměny se nevztahuje srážka u zdroje.

| (32) | Povolené činnosti miliardového holdingu osvobozeného od daně zahrnují zejména:






  a) | poskytování finanční pomoci jakékoliv společnosti, nad kterou vykonává přímo či nepřímo skutečnou kontrolu; |
| --- | --- | --- |

(32)

Povolené činnosti miliardového holdingu osvobozeného od daně zahrnují zejména:

a)

poskytování finanční pomoci jakékoliv společnosti, nad kterou vykonává přímo či nepřímo skutečnou kontrolu;

| b) | poskytování finanční pomoci jakékoliv společnosti, ve které společnosti, které ovládá, drží účast ve výši minimálně 25 %, a se kterou jsou udržovány stálé hospodářské vazby; |
| --- | --- |

b)

poskytování finanční pomoci jakékoliv společnosti, ve které společnosti, které ovládá, drží účast ve výši minimálně 25 %, a se kterou jsou udržovány stálé hospodářské vazby;

| c) | poskytování finanční pomoci dceřiným společnostem skutečně ovládaným společnostmi, ve kterých drží podíl ve výši 25 %. |
| --- | --- |

c)

poskytování finanční pomoci dceřiným společnostem skutečně ovládaným společnostmi, ve kterých drží podíl ve výši 25 %.

| (33) | Popsané osvobození od daně bylo za určitých podmínek rozšířeno na „finanční holdingy osvobozené od daně“, které představují podmnožinu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně. Jsou pověřeny financováním činností dceřiných společností skupiny společností nebo spřízněných společností. V tomto ohledu je společnost považována za součást skupiny, pokud používá společnou firmu, která představuje symbol vzájemné závislosti, nebo pokud společnosti stejné skupiny drží podstatný podíl (minimálně 25 %) svého základního kapitálu a mají mezi sebou stálé obchodní vazby. |
| --- | --- |

(33)

Popsané osvobození od daně bylo za určitých podmínek rozšířeno na „finanční holdingy osvobozené od daně“, které představují podmnožinu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně. Jsou pověřeny financováním činností dceřiných společností skupiny společností nebo spřízněných společností. V tomto ohledu je společnost považována za součást skupiny, pokud používá společnou firmu, která představuje symbol vzájemné závislosti, nebo pokud společnosti stejné skupiny drží podstatný podíl (minimálně 25 %) svého základního kapitálu a mají mezi sebou stálé obchodní vazby.

| (34) | Stejně jako miliardové holdingy osvobozené od daně, tak i finanční holding osvobozený od daně může v porovnání s holdingem z roku 1929 osvobozeným od daně vykonávat v oblasti vnitroskupinového financování větší počet činností. Zatímco holdingy z roku 1929 osvobozené od daně mohou financovat pouze společnosti, ve kterých drží přímou účast, finanční holdingy osvobozené od daně mohou poskytovat půjčky jakékoliv společnosti, která je členem jejich skupiny. Povolené činnosti finančního holdingu osvobozeného od daně zahrnují zejména:






  a) | financování ostatních členů skupiny prostřednictvím poskytování půjček společnostem, ve kterých nedrží přímý podíl a navíc společnostem, ve kterých takový podíl drží; |
| --- | --- | --- |

(34)

Stejně jako miliardové holdingy osvobozené od daně, tak i finanční holding osvobozený od daně může v porovnání s holdingem z roku 1929 osvobozeným od daně vykonávat v oblasti vnitroskupinového financování větší počet činností. Zatímco holdingy z roku 1929 osvobozené od daně mohou financovat pouze společnosti, ve kterých drží přímou účast, finanční holdingy osvobozené od daně mohou poskytovat půjčky jakékoliv společnosti, která je členem jejich skupiny. Povolené činnosti finančního holdingu osvobozeného od daně zahrnují zejména:

a)

financování ostatních členů skupiny prostřednictvím poskytování půjček společnostem, ve kterých nedrží přímý podíl a navíc společnostem, ve kterých takový podíl drží;

| b) | emise dluhových cenných papírů, jejichž výnos se používá na financování činností jakéhokoliv dalšího člena skupiny; |
| --- | --- |

b)

emise dluhových cenných papírů, jejichž výnos se používá na financování činností jakéhokoliv dalšího člena skupiny;

| c) | diskont faktur z pozice factoringové společnosti uvnitř skupiny; |
| --- | --- |

c)

diskont faktur z pozice factoringové společnosti uvnitř skupiny;

| d) | příjem peněžitých vkladů od společností skupiny za účelem poskytnutí lombardních půjček jiným společnostem. |
| --- | --- |

d)

příjem peněžitých vkladů od společností skupiny za účelem poskytnutí lombardních půjček jiným společnostem.

| (35) | Dne 6. listopadu 2003 předložila lucemburská vláda parlamentu návrh zákona č. 5231, kterým se mění zákon ze dne 31. července 1929 o režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně. Výše uvedený návrh zákona lucemburský parlament schválil s některými změnami během svého zasedání dne 19. dubna 2003. Nový zákon byl vyhlášen dne 21. června 2005 a zveřejněn v Úředním věstníku Lucemburského velkovévodství dne 22. června 2005. Zákon ze dne 21. června 2005 vstoupil v platnost dne 1. července 2005. |
| --- | --- |

(35)

Dne 6. listopadu 2003 předložila lucemburská vláda parlamentu návrh zákona č. 5231, kterým se mění zákon ze dne 31. července 1929 o režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně. Výše uvedený návrh zákona lucemburský parlament schválil s některými změnami během svého zasedání dne 19. dubna 2003. Nový zákon byl vyhlášen dne 21. června 2005 a zveřejněn v Úředním věstníku Lucemburského velkovévodství dne 22. června 2005. Zákon ze dne 21. června 2005 vstoupil v platnost dne 1. července 2005.

| (36) | V souladu s tímto zákonem ztrácejí holdingy pobírající více než 5 % z celkového množství dividend vyplacených v průběhu daného období společnostmi, které zde nejsou usazeny a které nepodléhají dani z příjmu odpovídající lucemburské dani z příjmu, statut holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně a stávají se nich společnosti podléhající režimu zdanění dle obecného práva. V parlamentních dokumentech k návrhu zákona je vysvětleno, že aby byla daň z příjmu považována za odpovídající lucemburské dani z příjmu, musí být vybírána ve výši alespoň 11 % (to znamená 50 % lucemburské daně ze zisku obchodních společností a jiných právnických osob) a její základ musí být podobný základu stanovenému v Lucembursku. |
| --- | --- |

(36)

V souladu s tímto zákonem ztrácejí holdingy pobírající více než 5 % z celkového množství dividend vyplacených v průběhu daného období společnostmi, které zde nejsou usazeny a které nepodléhají dani z příjmu odpovídající lucemburské dani z příjmu, statut holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně a stávají se nich společnosti podléhající režimu zdanění dle obecného práva. V parlamentních dokumentech k návrhu zákona je vysvětleno, že aby byla daň z příjmu považována za odpovídající lucemburské dani z příjmu, musí být vybírána ve výši alespoň 11 % (to znamená 50 % lucemburské daně ze zisku obchodních společností a jiných právnických osob) a její základ musí být podobný základu stanovenému v Lucembursku.

| (37) | Z poznámek k tomuto zákonu vyplývá, že tyto změny byly přijaty k dosažení souladu daňového režimu holdingů z roku 1929 s doporučeními předloženými lucemburským úřadům dne 3. června 2003 Radou v rámci hodnocení realizovanému na základě Kodexu chování při zdaňování podniků. V tomto smyslu nový zákon zavedl přechodný režim zachovávající stávající výhody těm společnostem, které mají statut holdingu z roku 1929 nebo miliardového holdingu, na něž se vztahuje osvobození od daně, a to od data vstupu tohoto zákona v platnost až do 1. ledna 2011. |
| --- | --- |

(37)

Z poznámek k tomuto zákonu vyplývá, že tyto změny byly přijaty k dosažení souladu daňového režimu holdingů z roku 1929 s doporučeními předloženými lucemburským úřadům dne 3. června 2003 Radou v rámci hodnocení realizovanému na základě Kodexu chování při zdaňování podniků. V tomto smyslu nový zákon zavedl přechodný režim zachovávající stávající výhody těm společnostem, které mají statut holdingu z roku 1929 nebo miliardového holdingu, na něž se vztahuje osvobození od daně, a to od data vstupu tohoto zákona v platnost až do 1. ledna 2011.

III.   DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (38) | Ve svém rozhodnutí ze dne 9. února 2006 Komise v podstatě uznala, že holdingy z roku 1929 osvobozené od daně představují podporu dle čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Podle Komise poskytuje tento režim výlučně zmíněným holdingovým společnostem četné hospodářské výhody, které představují odchylky od daně ze zisku obchodních společností, srážkových daní, daně z čisté hodnoty aktiv a daně z nemovitostí. Tyto výhody se odrážejí ve snížení daňových povinností vůči lucemburské státní pokladně ve prospěch holdingových společností a hospodářských skupin, jejichž jsou součástí. |
| --- | --- |

(38)

Ve svém rozhodnutí ze dne 9. února 2006 Komise v podstatě uznala, že holdingy z roku 1929 osvobozené od daně představují podporu dle čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Podle Komise poskytuje tento režim výlučně zmíněným holdingovým společnostem četné hospodářské výhody, které představují odchylky od daně ze zisku obchodních společností, srážkových daní, daně z čisté hodnoty aktiv a daně z nemovitostí. Tyto výhody se odrážejí ve snížení daňových povinností vůči lucemburské státní pokladně ve prospěch holdingových společností a hospodářských skupin, jejichž jsou součástí.

| (39) | Dle Komise uvedené výhody znamenají použití státních prostředků ve smyslu ztráty daňových příjmů do lucemburské státní pokladny. Režim je selektivní, protože se týká pouze holdingových společností, které vykonávají vybraný počet obchodních činností, a to především finanční, manažerské, licenční a pokladní. Režim je rovněž omezen na vnitropodnikové obchodní činnosti, protože za účelem čerpání výhod tohoto režimu musí příjemci fungovat v rámci skupinové struktury. Proto není účinně dostupný všem podnikům, nýbrž jen těm, které mají strukturu skupiny a vytvořily holdingovou společnost v Lucembursku, která se výlučně věnuje výkonu některých obchodních činností, jako je financování, správa podílů, koordinace a koncese licencí a patentů. |
| --- | --- |

(39)

Dle Komise uvedené výhody znamenají použití státních prostředků ve smyslu ztráty daňových příjmů do lucemburské státní pokladny. Režim je selektivní, protože se týká pouze holdingových společností, které vykonávají vybraný počet obchodních činností, a to především finanční, manažerské, licenční a pokladní. Režim je rovněž omezen na vnitropodnikové obchodní činnosti, protože za účelem čerpání výhod tohoto režimu musí příjemci fungovat v rámci skupinové struktury. Proto není účinně dostupný všem podnikům, nýbrž jen těm, které mají strukturu skupiny a vytvořily holdingovou společnost v Lucembursku, která se výlučně věnuje výkonu některých obchodních činností, jako je financování, správa podílů, koordinace a koncese licencí a patentů.

| (40) | Ve svém rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení se Komise domnívá, že zmíněná výhoda povede k narušení hospodářské soutěže a dopadu na obchod mezi členskými státy, protože finanční a řídicí činnosti běžně vykonávané holdingovými společnostmi, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, se obecně uskutečňují na mezinárodních trzích, kde je silná konkurence. Hospodářská soutěž je tudíž narušena, protože holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, jsou ve vztahu k nezávislým poskytovatelům služeb a finančním zprostředkovatelům, včetně klasických bank a konzultačních společností, zvýhodněny. Obchod je ovlivněn, protože výhody poskytnuté režimem holdingových společností, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, zvýhodňuje pouze holdingy vykonávající některé finanční činnosti výhradně přeshraniční povahy. |
| --- | --- |

(40)

Ve svém rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení se Komise domnívá, že zmíněná výhoda povede k narušení hospodářské soutěže a dopadu na obchod mezi členskými státy, protože finanční a řídicí činnosti běžně vykonávané holdingovými společnostmi, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, se obecně uskutečňují na mezinárodních trzích, kde je silná konkurence. Hospodářská soutěž je tudíž narušena, protože holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, jsou ve vztahu k nezávislým poskytovatelům služeb a finančním zprostředkovatelům, včetně klasických bank a konzultačních společností, zvýhodněny. Obchod je ovlivněn, protože výhody poskytnuté režimem holdingových společností, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, zvýhodňuje pouze holdingy vykonávající některé finanční činnosti výhradně přeshraniční povahy.

| (41) | Neuplatní se žádná z výjimek stanovených v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy, protože opatření představuje provozní podporu, která nesouvisí s realizací specifických projektů a pouze snižuje běžné výdaje příjemce, aniž by přispívala k dosažení jakéhokoliv cíle Společenství. |
| --- | --- |

(41)

Neuplatní se žádná z výjimek stanovených v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy, protože opatření představuje provozní podporu, která nesouvisí s realizací specifických projektů a pouze snižuje běžné výdaje příjemce, aniž by přispívala k dosažení jakéhokoliv cíle Společenství.

| (42) | Komise došla rovněž k závěru, že se jedná o stávající podporu ve smyslu čl. 1 písm. b) bodu i) nařízení (ES) č. 659/1999. Co se týče nového zákona z roku 2005, kterým se mění režim upravující osvobození od daně pro holdingové společnosti z roku 1929, novela nemění stávající povahu zmíněné podpory, neboť výhody režimu zůstávají nezměněny a současně dochází k dočasnému omezení počtu příjemců na ty, kteří neobdrží některé dividendy, na něž se mimo Lucembursko uplatní snížené zdanění. |
| --- | --- |

(42)

Komise došla rovněž k závěru, že se jedná o stávající podporu ve smyslu čl. 1 písm. b) bodu i) nařízení (ES) č. 659/1999. Co se týče nového zákona z roku 2005, kterým se mění režim upravující osvobození od daně pro holdingové společnosti z roku 1929, novela nemění stávající povahu zmíněné podpory, neboť výhody režimu zůstávají nezměněny a současně dochází k dočasnému omezení počtu příjemců na ty, kteří neobdrží některé dividendy, na něž se mimo Lucembursko uplatní snížené zdanění.

| (43) | V rámci zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyzvala Komise lucemburské úřady, aby jí poskytly všechny potřebné informace za účelem hodnocení účinků zmíněného režimu na obchod, zejména v sektoru finančních služeb. Dále vyzvala Lucembursko a zúčastněné třetí strany k zaslání připomínek týkajících se možné existence oprávněného očekávání ze strany příjemců zdůvodňující přijetí přechodných opatření v případě hypotetické žádosti o zrušení zmíněného režimu. |
| --- | --- |

(43)

V rámci zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyzvala Komise lucemburské úřady, aby jí poskytly všechny potřebné informace za účelem hodnocení účinků zmíněného režimu na obchod, zejména v sektoru finančních služeb. Dále vyzvala Lucembursko a zúčastněné třetí strany k zaslání připomínek týkajících se možné existence oprávněného očekávání ze strany příjemců zdůvodňující přijetí přechodných opatření v případě hypotetické žádosti o zrušení zmíněného režimu.

IV.   KOMENTÁŘ LUCEMBURSKÝCH ÚŘADŮ A TŘETÍCH OSOB

| (44) | Po zveřejnění rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2006 v Úředním věstníku Evropské unie
   (18) nepředložila formálně svůj komentář žádná třetí osoba. S Komisí se nicméně neformálně spojilo několik představitelů holdingů, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, aby byli informováni zejména o právních důsledcích formálního vyšetřovacího řízení zahájeného Komisí ve smyslu čl. 88 odst. 2 Smlouvy pro soukromé osoby a o právnosti osvobození od daně, kterého byli příjemci. |
| --- | --- |

(44)

Po zveřejnění rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2006 v Úředním věstníku Evropské unie
   (18) nepředložila formálně svůj komentář žádná třetí osoba. S Komisí se nicméně neformálně spojilo několik představitelů holdingů, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, aby byli informováni zejména o právních důsledcích formálního vyšetřovacího řízení zahájeného Komisí ve smyslu čl. 88 odst. 2 Smlouvy pro soukromé osoby a o právnosti osvobození od daně, kterého byli příjemci.

| (45) | Lucemburské úřady předložily své připomínky v dopise ze dne 13. dubna 2006. Zde lucemburské úřady vyjádřily svůj nesouhlas, pokud jde o označení režimu osvobození od daně z roku 1929 pro holdingové společnosti za podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Lucembursko nepředložilo připomínky ohledně slučitelnosti zmíněného režimu osvobození od daně se společným trhem. |
| --- | --- |

(45)

Lucemburské úřady předložily své připomínky v dopise ze dne 13. dubna 2006. Zde lucemburské úřady vyjádřily svůj nesouhlas, pokud jde o označení režimu osvobození od daně z roku 1929 pro holdingové společnosti za podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Lucembursko nepředložilo připomínky ohledně slučitelnosti zmíněného režimu osvobození od daně se společným trhem.

| (46) | Svým dopisem ze dne 13. dubna 2006 Lucembursko zároveň odmítlo poskytnout jakoukoliv užitečnou informaci za účelem hodnocení zmíněného opatření a jeho účinků na hospodářskou soutěž a obchod, zejména v sektoru finančních služeb, vnitroskupinových činností a řízení nehmotných práv. Pokud jde o investice řízené holdingovými společnostmi, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, nebyly dodány žádné informace ani seznam holdingových společností osvobozených od daně. V tomto ohledu lucemburské úřady uvedly, že holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, nejsou předmětem správního schvalování a je tudíž nemožné sestavit jejich seznam. |
| --- | --- |

(46)

Svým dopisem ze dne 13. dubna 2006 Lucembursko zároveň odmítlo poskytnout jakoukoliv užitečnou informaci za účelem hodnocení zmíněného opatření a jeho účinků na hospodářskou soutěž a obchod, zejména v sektoru finančních služeb, vnitroskupinových činností a řízení nehmotných práv. Pokud jde o investice řízené holdingovými společnostmi, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, nebyly dodány žádné informace ani seznam holdingových společností osvobozených od daně. V tomto ohledu lucemburské úřady uvedly, že holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, nejsou předmětem správního schvalování a je tudíž nemožné sestavit jejich seznam.

| (47) | Pokud jde o existenci eventuálního oprávněného očekávání příjemců osvobození od daně zdůvodňující přijetí přechodných opatření při hypotetickém konečném záporném rozhodnutí, lucemburské úřady uvedly, že eventuální zrušení režimu osvobození od daně z roku 1929 pro holdingové společnosti by mělo takový vliv na daňovou soustavu Lucemburska, že by bylo nutné ochránit očekávání subjektů působících v rámci tohoto režimu. Tyto subjekty vlastně nemohly očekávat, že může být právní statut zcela zrušen „z jednoho dne na druhý“. |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o existenci eventuálního oprávněného očekávání příjemců osvobození od daně zdůvodňující přijetí přechodných opatření při hypotetickém konečném záporném rozhodnutí, lucemburské úřady uvedly, že eventuální zrušení režimu osvobození od daně z roku 1929 pro holdingové společnosti by mělo takový vliv na daňovou soustavu Lucemburska, že by bylo nutné ochránit očekávání subjektů působících v rámci tohoto režimu. Tyto subjekty vlastně nemohly očekávat, že může být právní statut zcela zrušen „z jednoho dne na druhý“.

| (48) | Ve svém dopise ze dne 13. dubna 2006 lucemburské úřady v podstatě odmítají kvalifikovat zmíněný daňový režim za podporu. |
| --- | --- |

(48)

Ve svém dopise ze dne 13. dubna 2006 lucemburské úřady v podstatě odmítají kvalifikovat zmíněný daňový režim za podporu.

| (49) | Zaprvé v porovnání s režimem zdanění holdingových společností dle práva obecného neposkytuje režim osvobození od daně pro holdingové společnosti z roku 1929 výhody. Jeho cílem je pouze zamezit znásobení daňového zatížení spojeného se zisky rozdělovanými provozujícími společnostmi. Bez zmíněného režimu osvobození od daně by holdingové společnosti, na něž se vztahuje režim osvobození od daně z roku 1929, byly daňově penalizovány, protože by zisky provozujícího podniku byly zdaněny poprvé jako jeho zisk, podruhé během rozdělování zisků jako zisku z podílů holdingové společnosti a nakonec ještě při následném rozdělení jako dividendy akcionáře holdingu. |
| --- | --- |

(49)

Zaprvé v porovnání s režimem zdanění holdingových společností dle práva obecného neposkytuje režim osvobození od daně pro holdingové společnosti z roku 1929 výhody. Jeho cílem je pouze zamezit znásobení daňového zatížení spojeného se zisky rozdělovanými provozujícími společnostmi. Bez zmíněného režimu osvobození od daně by holdingové společnosti, na něž se vztahuje režim osvobození od daně z roku 1929, byly daňově penalizovány, protože by zisky provozujícího podniku byly zdaněny poprvé jako jeho zisk, podruhé během rozdělování zisků jako zisku z podílů holdingové společnosti a nakonec ještě při následném rozdělení jako dividendy akcionáře holdingu.

| (50) | Zadruhé není dle lucemburských úřadů režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně selektivní, protože nenarušuje hospodářskou soutěž a neovlivňuje obchod mezi členskými státy. Příjemci zmíněného režimu mohou být všechny podniky nacházející se ve fakticky a právně srovnatelné situaci, zejména pokud jde o přijímání podílů, řízení, financování a zhodnocování podílů držených v kontrolovaných společnostech. |
| --- | --- |

(50)

Zadruhé není dle lucemburských úřadů režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně selektivní, protože nenarušuje hospodářskou soutěž a neovlivňuje obchod mezi členskými státy. Příjemci zmíněného režimu mohou být všechny podniky nacházející se ve fakticky a právně srovnatelné situaci, zejména pokud jde o přijímání podílů, řízení, financování a zhodnocování podílů držených v kontrolovaných společnostech.

| (51) | A nakonec režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně není s to narušit hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Společenství, protože holdingové společnosti, jež jsou příjemci, jsou výlučně příjemci pasivních příjmů a nejsou tedy v situacích odpovídajících těm, ve kterých se nacházejí ostatní subjekty jako nezávislí poskytovatelé. V každém případě Komise neprokázala, že by zmíněný režim ve svém důsledku posiloval postavení holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně v porovnání s ostatními typy holdingů. |
| --- | --- |

(51)

A nakonec režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně není s to narušit hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Společenství, protože holdingové společnosti, jež jsou příjemci, jsou výlučně příjemci pasivních příjmů a nejsou tedy v situacích odpovídajících těm, ve kterých se nacházejí ostatní subjekty jako nezávislí poskytovatelé. V každém případě Komise neprokázala, že by zmíněný režim ve svém důsledku posiloval postavení holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně v porovnání s ostatními typy holdingů.

V.   HODNOCENÍ REŽIMU

| (52) | V souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy „jsou podpory poskytované v jakékoliv formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy“. |
| --- | --- |

(52)

V souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy „jsou podpory poskytované v jakékoliv formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy“.

| (53) | Komise pozorně prozkoumala režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně ve světle připomínek poskytnutých lucemburskými úřady. Ani četné námitky nepřiměly Komisi, aby změnila své předchozí hodnocení, ve kterém považovala daňové výhody poskytované společnostem tímto režimem za podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(53)

Komise pozorně prozkoumala režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně ve světle připomínek poskytnutých lucemburskými úřady. Ani četné námitky nepřiměly Komisi, aby změnila své předchozí hodnocení, ve kterém považovala daňové výhody poskytované společnostem tímto režimem za podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (54) | Je třeba připomenout, že hodnocení vnitrostátního opatření státní podpory předpokládá, že budou splněny následující kumulativní podmínky, a to: 1) zmíněné opatření poskytuje výhodu, 2) tato výhoda je přidělována ze státních prostředků, 3) tato výhoda je selektivní, 4) zmíněné opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy (19). |
| --- | --- |

(54)

Je třeba připomenout, že hodnocení vnitrostátního opatření státní podpory předpokládá, že budou splněny následující kumulativní podmínky, a to: 1) zmíněné opatření poskytuje výhodu, 2) tato výhoda je přidělována ze státních prostředků, 3) tato výhoda je selektivní, 4) zmíněné opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy (19).

| (55) | V tomto případě se Komise domnívá, že zákon z roku 1929 poskytuje daňové výhody, které se neomezují pouze na zamezení dvojího zdanění příjmů dalších holdingových společností v Lucembursku, a to těch, které v zásadě podléhají dani, ale které jsou osvobozené od daní, které již zaplatily v Lucembursku nebo v zahraničí. |
| --- | --- |

(55)

V tomto případě se Komise domnívá, že zákon z roku 1929 poskytuje daňové výhody, které se neomezují pouze na zamezení dvojího zdanění příjmů dalších holdingových společností v Lucembursku, a to těch, které v zásadě podléhají dani, ale které jsou osvobozené od daní, které již zaplatily v Lucembursku nebo v zahraničí.

| (56) | Komise se v této souvislosti domnívá, že režim poskytuje několik daňových výhod, jež představují odchylky od práva obecného, a že tyto odchylky zvýhodňují některé podniky vykonávající v Lucembursku určitý omezený počet činností, přičemž se tyto aktivity týkají především finanční oblasti. Proto má režim selektivní povahu. S ohledem na významnost námitek předložených Lucemburskem je Komise toho názoru, že je vhodné předložit přesné důvody, které vedly k úvaze, že tento výše popsaný režim kumulativně splňuje podmínky uvedené v bodě odůvodnění (53). |
| --- | --- |

(56)

Komise se v této souvislosti domnívá, že režim poskytuje několik daňových výhod, jež představují odchylky od práva obecného, a že tyto odchylky zvýhodňují některé podniky vykonávající v Lucembursku určitý omezený počet činností, přičemž se tyto aktivity týkají především finanční oblasti. Proto má režim selektivní povahu. S ohledem na významnost námitek předložených Lucemburskem je Komise toho názoru, že je vhodné předložit přesné důvody, které vedly k úvaze, že tento výše popsaný režim kumulativně splňuje podmínky uvedené v bodě odůvodnění (53).

| (57) | Ve svých připomínkách ze dne 13. dubna 2006 se Lucembursko domnívá, že režim zdanění holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně představuje obecný daňový režim použitelný na společnosti pobírající pouze pasivní příjmy, které byly již zdaněny v okamžiku jejich vytvoření nezávisle na jejich velikosti, sektoru podnikání a jejich zákonné formě. Lucembursko zároveň zdůraznilo, že režim byl odůvodněn obecnou hospodárností lucemburské daňové soustavy, jejímž cílem je zamezit dvojímu zdanění, pročež mají podniky, které plně podléhají daním, přístup k jiným formám předcházení dvojího zdanění. Pro Lucembursko nepředstavuje režim výhody zejména ze dvou hlavních důvodů. |
| --- | --- |

(57)

Ve svých připomínkách ze dne 13. dubna 2006 se Lucembursko domnívá, že režim zdanění holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně představuje obecný daňový režim použitelný na společnosti pobírající pouze pasivní příjmy, které byly již zdaněny v okamžiku jejich vytvoření nezávisle na jejich velikosti, sektoru podnikání a jejich zákonné formě. Lucembursko zároveň zdůraznilo, že režim byl odůvodněn obecnou hospodárností lucemburské daňové soustavy, jejímž cílem je zamezit dvojímu zdanění, pročež mají podniky, které plně podléhají daním, přístup k jiným formám předcházení dvojího zdanění. Pro Lucembursko nepředstavuje režim výhody zejména ze dvou hlavních důvodů.

| (58) | Zaprvé systém zdanění společností v Lucembursku stanovuje více režimů alternativně použitelných v odpovídajících situacích a přístupných všem subjektům bez jakékoliv diskriminace. Takový systém s sebou tudíž nemůže nést výhody ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy tak, jak shledal Soudní dvůr v rozsudku Banks (20). V tomto rozsudku Soudní dvůr vlastně uznal, že se nejedná o podporu, pokud jsou jednotlivé modely zdanění přinášející případné výhody plynoucí z voleb skutečně provedených hospodářskými subjekty dostupné bez jakékoliv diskriminace všem subjektům. |
| --- | --- |

(58)

Zaprvé systém zdanění společností v Lucembursku stanovuje více režimů alternativně použitelných v odpovídajících situacích a přístupných všem subjektům bez jakékoliv diskriminace. Takový systém s sebou tudíž nemůže nést výhody ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy tak, jak shledal Soudní dvůr v rozsudku Banks (20). V tomto rozsudku Soudní dvůr vlastně uznal, že se nejedná o podporu, pokud jsou jednotlivé modely zdanění přinášející případné výhody plynoucí z voleb skutečně provedených hospodářskými subjekty dostupné bez jakékoliv diskriminace všem subjektům.

| (59) | Zadruhé je dle lucemburských úřadů nutné při hodnocení daňového zatížení holdingů z roku 1929 osvobozených od daně vycházet jak ze všech výhodných, tak i nevýhodných faktorů režimu. Komise se však zjevně tímto přístupem neřídila. V tomto ohledu lucemburské úřady uvádějí, že ve svém dopise ze dne 13. dubna 2006 dodaly tři příklady holdingových společností, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, které by byly ve vztahu k holdingovým společnostem podléhajícím dani použitím zmíněného režimu znevýhodněny. |
| --- | --- |

(59)

Zadruhé je dle lucemburských úřadů nutné při hodnocení daňového zatížení holdingů z roku 1929 osvobozených od daně vycházet jak ze všech výhodných, tak i nevýhodných faktorů režimu. Komise se však zjevně tímto přístupem neřídila. V tomto ohledu lucemburské úřady uvádějí, že ve svém dopise ze dne 13. dubna 2006 dodaly tři příklady holdingových společností, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, které by byly ve vztahu k holdingovým společnostem podléhajícím dani použitím zmíněného režimu znevýhodněny.

| (60) | Komise nemůže sdílet závěry lucemburských úřadů. Zmíněný režim se proti jejich tvrzení ve skutečnosti vyznačuje několika osvobozeními od daně, zejména pokud jde o daň z příjmu, místní obchodní daň a daň z čisté hodnoty. Tato osvobození představují odchylku od pravidla pro zdanění příslušných společností. Navíc není cílem těchto odchylek pouze zamezení mnohonásobného zdanění příjmů, nýbrž i snížení některých daní dotýkajících se určitých hospodářských činností stanovených zákonem ze dne 31. července 1929 a vykonávaných holdingovými společnostmi, na něž se vztahuje osvobození od daně. |
| --- | --- |

(60)

Komise nemůže sdílet závěry lucemburských úřadů. Zmíněný režim se proti jejich tvrzení ve skutečnosti vyznačuje několika osvobozeními od daně, zejména pokud jde o daň z příjmu, místní obchodní daň a daň z čisté hodnoty. Tato osvobození představují odchylku od pravidla pro zdanění příslušných společností. Navíc není cílem těchto odchylek pouze zamezení mnohonásobného zdanění příjmů, nýbrž i snížení některých daní dotýkajících se určitých hospodářských činností stanovených zákonem ze dne 31. července 1929 a vykonávaných holdingovými společnostmi, na něž se vztahuje osvobození od daně.

| (61) | Pokud je pravda, že režim osvobození od daně z roku 1929, jehož příjemci jsou holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně, nepokrývá všechny daně, jimž v zásadě podléhají lucemburské společnosti (21), znamená to, že se stávající řízení omezuje na shledané daňové odchylky a týká se určitých daní z příjmů osob, na něž je přiznáno osvobození (22). Jelikož se jedná o přímé daně, a zejména daň z příjmu, místní obchodní daň a daň z čisté hodnoty (daň z majetku), je osvobození od daně, jehož příjemci jsou holdingové společnosti z roku 1929, úplné. |
| --- | --- |

(61)

Pokud je pravda, že režim osvobození od daně z roku 1929, jehož příjemci jsou holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně, nepokrývá všechny daně, jimž v zásadě podléhají lucemburské společnosti (21), znamená to, že se stávající řízení omezuje na shledané daňové odchylky a týká se určitých daní z příjmů osob, na něž je přiznáno osvobození (22). Jelikož se jedná o přímé daně, a zejména daň z příjmu, místní obchodní daň a daň z čisté hodnoty (daň z majetku), je osvobození od daně, jehož příjemci jsou holdingové společnosti z roku 1929, úplné.

| (62) | Vzhledem k uvedenému Komise připouští v rozporu s tím, co tvrdila ve svém rozhodnutí ze dne 9. února 2006, že pokud jde o daň z nemovitostí, podléhají jí holdingy z roku 1929, na něž se vztahuje osvobození od daně, v souladu se zákonem ze dne 1. prosince 1936 a že zmíněné holdingy nejsou v tomto ohledu příjemci výhod. |
| --- | --- |

(62)

Vzhledem k uvedenému Komise připouští v rozporu s tím, co tvrdila ve svém rozhodnutí ze dne 9. února 2006, že pokud jde o daň z nemovitostí, podléhají jí holdingy z roku 1929, na něž se vztahuje osvobození od daně, v souladu se zákonem ze dne 1. prosince 1936 a že zmíněné holdingy nejsou v tomto ohledu příjemci výhod.

| (63) | Pokud jde o osvobození od daně z příjmu a místní obchodní daně, dosah osvobození od daně přiznaný holdingovým společnostem z roku 1929, na něž se vztahuje osvobození od daně z příjmů z podílu (dividendy a zisky), dalece překračuje osvobození podílů uplatňované na dividendy a zisky realizované holdingovými společnostmi, na něž se nevztahuje osvobození od daně, aby se u nich zamezilo dvojímu zdanění. Holdingové společnosti z roku 1929, na něž se vztahuje osvobození od daně, jsou vlastně osvobozeny od daně nezávisle na tom, zda splňují podmínky pro to, aby se mohly stát příjemci obecného režimu osvobození od daně, jehož cílem je zamezení dvojímu zdanění (23). Jsou tudíž na rozdíl od společností podléhajících daním příjemci tohoto osvobození z moci úřední. Za těchto podmínek se Komise domnívá, že zmíněné osvobození od daně poskytuje holdingovým společnostem, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, výhodu v podobě snížení nákladů, kterými by byl běžně zatížen jejich rozpočet (24). |
| --- | --- |

(63)

Pokud jde o osvobození od daně z příjmu a místní obchodní daně, dosah osvobození od daně přiznaný holdingovým společnostem z roku 1929, na něž se vztahuje osvobození od daně z příjmů z podílu (dividendy a zisky), dalece překračuje osvobození podílů uplatňované na dividendy a zisky realizované holdingovými společnostmi, na něž se nevztahuje osvobození od daně, aby se u nich zamezilo dvojímu zdanění. Holdingové společnosti z roku 1929, na něž se vztahuje osvobození od daně, jsou vlastně osvobozeny od daně nezávisle na tom, zda splňují podmínky pro to, aby se mohly stát příjemci obecného režimu osvobození od daně, jehož cílem je zamezení dvojímu zdanění (23). Jsou tudíž na rozdíl od společností podléhajících daním příjemci tohoto osvobození z moci úřední. Za těchto podmínek se Komise domnívá, že zmíněné osvobození od daně poskytuje holdingovým společnostem, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, výhodu v podobě snížení nákladů, kterými by byl běžně zatížen jejich rozpočet (24).

| (64) | Pokud se opět týká daně z příjmu a místní obchodní daně, Komise chce ještě doplnit, že úroky a poplatky, jež pobírají holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, jsou proti zdanění dle práva obecného uplatňovaného na ostatní holdingové společnosti v Lucembursku plně osvobozeny od daně. Toto osvobození od daně však nelze zdůvodnit vůlí zamezit dvojímu zdanění těchto příjmů, zejména pokud jsou odpovídající částky sráženy těmi, kteří je nesou. Osvobození těchto příjmů od daně ve smyslu zákona ze dne 31. července 1929 představuje tedy odchylku a je v rozporu se zásadou, podle níž podléhají výplaty úroků a poplatků nejméně jednou dani z příjmu. S ohledem na to, že toto osvobození od daně představuje odchylku, se Komise následně domnívá, že jsou holdingy, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, příjemci i v tomto případě snížení nákladů, kterými by byl běžně zatížen jejich rozpočet. |
| --- | --- |

(64)

Pokud se opět týká daně z příjmu a místní obchodní daně, Komise chce ještě doplnit, že úroky a poplatky, jež pobírají holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, jsou proti zdanění dle práva obecného uplatňovaného na ostatní holdingové společnosti v Lucembursku plně osvobozeny od daně. Toto osvobození od daně však nelze zdůvodnit vůlí zamezit dvojímu zdanění těchto příjmů, zejména pokud jsou odpovídající částky sráženy těmi, kteří je nesou. Osvobození těchto příjmů od daně ve smyslu zákona ze dne 31. července 1929 představuje tedy odchylku a je v rozporu se zásadou, podle níž podléhají výplaty úroků a poplatků nejméně jednou dani z příjmu. S ohledem na to, že toto osvobození od daně představuje odchylku, se Komise následně domnívá, že jsou holdingy, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, příjemci i v tomto případě snížení nákladů, kterými by byl běžně zatížen jejich rozpočet.

| (65) | Pokud jde o srážky ze základu rozdělených příjmů, dividend a licenčních poplatků vyplacených holdingovými společnostmi, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, Komise shledává, že zmíněné holdingy nepodléhají v Lucembursku běžně používané srážkové dani z výplat ve prospěch příjemců nerezidentů, včetně – pokud jde o miliardové holdingy – srážky uplatňované u tantiém. Komise se tedy domnívá, že holdingové společnosti, na něž se uplatňuje osvobození od daně z roku 1929, jsou za tohoto předpokladu rovněž příjemci snížení nákladů, kterými by byl běžně zatížen jejich rozpočet. |
| --- | --- |

(65)

Pokud jde o srážky ze základu rozdělených příjmů, dividend a licenčních poplatků vyplacených holdingovými společnostmi, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, Komise shledává, že zmíněné holdingy nepodléhají v Lucembursku běžně používané srážkové dani z výplat ve prospěch příjemců nerezidentů, včetně – pokud jde o miliardové holdingy – srážky uplatňované u tantiém. Komise se tedy domnívá, že holdingové společnosti, na něž se uplatňuje osvobození od daně z roku 1929, jsou za tohoto předpokladu rovněž příjemci snížení nákladů, kterými by byl běžně zatížen jejich rozpočet.

| (66) | Za předpokladu, že by toto osvobození od srážkové daně přímo zvýhodňovalo příjemce příjmů a pouze nepřímo holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, se i přesto Komise domnívá, že se ve svém důsledku u těchto společností odráží ve snížení nákladů, které běžně nesou distribuční společnosti, jež v Lucembursku podléhají dani. Toto hodnocení potvrzuje skutečnost, že pokud se použije srážka, je srážková daň vyšší, pokud její výši nese distributor, a že za tohoto předpokladu nemá distributor právní povinnost promítnout zdanění na příjemce příjmů. Navíc využívají holdingové společnosti, na něž se uplatňuje osvobození od daně z roku 1929, nepřímé výhody plynoucí ze snazšího přístupu k rizikovému kapitálu/vypůjčenému kapitálu spojené s vyšším výkonem plynoucím z tohoto osvobození od daně, jehož využívají investoři. |
| --- | --- |

(66)

Za předpokladu, že by toto osvobození od srážkové daně přímo zvýhodňovalo příjemce příjmů a pouze nepřímo holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, se i přesto Komise domnívá, že se ve svém důsledku u těchto společností odráží ve snížení nákladů, které běžně nesou distribuční společnosti, jež v Lucembursku podléhají dani. Toto hodnocení potvrzuje skutečnost, že pokud se použije srážka, je srážková daň vyšší, pokud její výši nese distributor, a že za tohoto předpokladu nemá distributor právní povinnost promítnout zdanění na příjemce příjmů. Navíc využívají holdingové společnosti, na něž se uplatňuje osvobození od daně z roku 1929, nepřímé výhody plynoucí ze snazšího přístupu k rizikovému kapitálu/vypůjčenému kapitálu spojené s vyšším výkonem plynoucím z tohoto osvobození od daně, jehož využívají investoři.

| (67) | Holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, nepodléhají nakonec ani dani z čisté hodnoty uplatňované na společnosti, jež v Lucembursku podléhají daním. Za předpokladu, že i kdyby toto osvobození od daně mělo jen omezený hospodářský dopad, zůstává nicméně pravdou, že snižuje holdingovým společnostem, na něž se uplatňuje osvobození od daně z roku 1929, výdaje, které běžně nesou společnosti v Lucembursku. |
| --- | --- |

(67)

Holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, nepodléhají nakonec ani dani z čisté hodnoty uplatňované na společnosti, jež v Lucembursku podléhají daním. Za předpokladu, že i kdyby toto osvobození od daně mělo jen omezený hospodářský dopad, zůstává nicméně pravdou, že snižuje holdingovým společnostem, na něž se uplatňuje osvobození od daně z roku 1929, výdaje, které běžně nesou společnosti v Lucembursku.

| (68) | Z výše uvedeného vyplývá, že dle Komise představují zmíněné výhody derogační opatření, která svou povahou zvýhodňují některé podniky ve vztahu k jiným, které se vzhledem k sledovanému cíli tohoto režimu – a to zamezení dvojího zdanění – nacházejí ve srovnatelné faktické a právní situaci. V této souvislosti je Komise toho názoru, že odkaz lucemburských úřadů na rozsudek Banks není relevantní. Ve skutečnosti se v dané věci mezi různými možnými modely použití některých daní nejeví žádný jako a priori výhodnější. V daném případě je však nutné vzít v potaz, že jakékoliv osvobození od daně je v zásadě výhodnější než zdanění příjmů. Komise dospěla k závěru, že holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, jsou jistým a nikoliv eventuálním způsobem příjemci snížení výdajů, jimiž by byl běžně zatížen jejich rozpočet. |
| --- | --- |

(68)

Z výše uvedeného vyplývá, že dle Komise představují zmíněné výhody derogační opatření, která svou povahou zvýhodňují některé podniky ve vztahu k jiným, které se vzhledem k sledovanému cíli tohoto režimu – a to zamezení dvojího zdanění – nacházejí ve srovnatelné faktické a právní situaci. V této souvislosti je Komise toho názoru, že odkaz lucemburských úřadů na rozsudek Banks není relevantní. Ve skutečnosti se v dané věci mezi různými možnými modely použití některých daní nejeví žádný jako a priori výhodnější. V daném případě je však nutné vzít v potaz, že jakékoliv osvobození od daně je v zásadě výhodnější než zdanění příjmů. Komise dospěla k závěru, že holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, jsou jistým a nikoliv eventuálním způsobem příjemci snížení výdajů, jimiž by byl běžně zatížen jejich rozpočet.

| (69) | Tři případy uvedené lucemburskými úřady v jejich dopise ze dne 13. dubna 2006 nemohou svou povahou zpochybnit závěr, podle nějž poskytuje sporný režim výhody, jež představují odchylky od obecného daňového práva a jež nejsou odůvodněné povahou lucemburské daňové soustavy. Ve skutečnosti se na jedné straně jedná o hypotézy, které neprokazují skutečné používání režimu osvobození od daně holdingových společností z roku 1929. Na straně druhé se uvedené příklady týkají výlučně situací, kdy režim práva obecného již nyní poskytuje úplné osvobození od daně z příjmů. Naproti tomu Lucembursko nebere v úvahu situace, kdy osvobození od daně není obecným právem poskytováno, i když, jak už bylo výše konstatováno, je to právě v těchto situacích, kdy zmíněný režim umožňuje svým příjemcům zachovat si ve vztahu k režimu práva obecného zvláštní výhodu. |
| --- | --- |

(69)

Tři případy uvedené lucemburskými úřady v jejich dopise ze dne 13. dubna 2006 nemohou svou povahou zpochybnit závěr, podle nějž poskytuje sporný režim výhody, jež představují odchylky od obecného daňového práva a jež nejsou odůvodněné povahou lucemburské daňové soustavy. Ve skutečnosti se na jedné straně jedná o hypotézy, které neprokazují skutečné používání režimu osvobození od daně holdingových společností z roku 1929. Na straně druhé se uvedené příklady týkají výlučně situací, kdy režim práva obecného již nyní poskytuje úplné osvobození od daně z příjmů. Naproti tomu Lucembursko nebere v úvahu situace, kdy osvobození od daně není obecným právem poskytováno, i když, jak už bylo výše konstatováno, je to právě v těchto situacích, kdy zmíněný režim umožňuje svým příjemcům zachovat si ve vztahu k režimu práva obecného zvláštní výhodu.

| (70) | Komise se domnívá, že není důvod brát v úvahu všechny uplatnitelné přímé a nepřímé daně, aby bylo možné stanovit, zda existuje skutečná daňová výhoda poskytnutá holdingovým společnostem, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, protože existence této výhody již byla široce prokázána. Kromě toho Komise shledává, že takovou analýzu by bylo nemožné provést vzhledem k neurčenému množství situací, které by bylo nutné vzít v úvahu. |
| --- | --- |

(70)

Komise se domnívá, že není důvod brát v úvahu všechny uplatnitelné přímé a nepřímé daně, aby bylo možné stanovit, zda existuje skutečná daňová výhoda poskytnutá holdingovým společnostem, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, protože existence této výhody již byla široce prokázána. Kromě toho Komise shledává, že takovou analýzu by bylo nemožné provést vzhledem k neurčenému množství situací, které by bylo nutné vzít v úvahu.

| (71) | Na závěr vyjadřuje Komise názor, že zmíněný režim představuje výhodu poskytovanou holdingovým společnostem, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929. |
| --- | --- |

(71)

Na závěr vyjadřuje Komise názor, že zmíněný režim představuje výhodu poskytovanou holdingovým společnostem, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929.

| (72) | Je nutné připomenout, že zvláštní povaha státního opatření, a to jeho selektivní charakter, představuje jednu z nezbytných součástí pojmu státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. V tomto ohledu je důležité ověřit, zda zmíněný daňový režim přináší či nepřináší výhody ve výlučný prospěch určitých podniků či určitých výrobních odvětví (25). V tomto případě není dle lucemburských úřadů režim osvobození od daně pro holdingové společnosti z roku 1929 selektivní, neboť jejich příjemci se mohou stát všechny podniky nacházející se ve srovnatelné situaci, to znamená vykonávající výlučně činnosti týkající se řízení a zhodnocování podílů držených v kontrolovaných společnostech a pobírání příjmů z těchto činností. |
| --- | --- |

(72)

Je nutné připomenout, že zvláštní povaha státního opatření, a to jeho selektivní charakter, představuje jednu z nezbytných součástí pojmu státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. V tomto ohledu je důležité ověřit, zda zmíněný daňový režim přináší či nepřináší výhody ve výlučný prospěch určitých podniků či určitých výrobních odvětví (25). V tomto případě není dle lucemburských úřadů režim osvobození od daně pro holdingové společnosti z roku 1929 selektivní, neboť jejich příjemci se mohou stát všechny podniky nacházející se ve srovnatelné situaci, to znamená vykonávající výlučně činnosti týkající se řízení a zhodnocování podílů držených v kontrolovaných společnostech a pobírání příjmů z těchto činností.

| (73) | Komise sdílí stanovisko lucemburských úřadů, podle něhož selektivní povaha opatření, jako je osvobození od daně pro činnosti holdingových společností, musí být nutně posuzována ve vztahu ke srovnatelným situacím (26). Komise se nicméně domnívá, že v tomto případu je nutno pro porovnání vzít do úvahy společnosti pobírající příjmy srovnatelné s příjmy holdingových společností, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929. Komise však shledává, že z lucemburských společností jsou to pouze holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, jejichž všechny příjmy, které pobírají, jsou osvobozeny od daně, a to nezávisle na dani již eventuálně před tím uplatněné na jejich příjmy a nesené společnostmi, ve kterých drží podíl. |
| --- | --- |

(73)

Komise sdílí stanovisko lucemburských úřadů, podle něhož selektivní povaha opatření, jako je osvobození od daně pro činnosti holdingových společností, musí být nutně posuzována ve vztahu ke srovnatelným situacím (26). Komise se nicméně domnívá, že v tomto případu je nutno pro porovnání vzít do úvahy společnosti pobírající příjmy srovnatelné s příjmy holdingových společností, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929. Komise však shledává, že z lucemburských společností jsou to pouze holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, jejichž všechny příjmy, které pobírají, jsou osvobozeny od daně, a to nezávisle na dani již eventuálně před tím uplatněné na jejich příjmy a nesené společnostmi, ve kterých drží podíl.

| (74) | Za těchto podmínek nemůže Komise dospět k jinému závěru, než že takový režim osvobození od daně je selektivní, neboť z různých podniků a činností, které jsou vystaveny riziku dvojího zdanění, zvýhodňuje určité podniky vykonávající výlučně určité typy činností. |
| --- | --- |

(74)

Za těchto podmínek nemůže Komise dospět k jinému závěru, než že takový režim osvobození od daně je selektivní, neboť z různých podniků a činností, které jsou vystaveny riziku dvojího zdanění, zvýhodňuje určité podniky vykonávající výlučně určité typy činností.

| (75) | Toto hodnocení je navíc potvrzeno skutečností, že podle lucemburských úřadů je cílem zákona ze dne 31. července 1929 zamezit přílišnému rozšíření tohoto režimu ve prospěch společností jiných než holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně, aby tento režim nepředstavoval přílišné zatížení státního rozpočtu. Komise v tomto ohledu připomíná, že odůvodnění založené na povaze či hospodárnosti daňové soustavy musí odkazovat na koherenci zvláštního daňového opatření s obecnou vnitřní logikou daňové soustavy (27). Tomu tak však v tomto případě není, protože Lucembursko s ohledem na povahu či hospodárnost daňové soustavy nezdůvodnilo derogační režim, jehož jedinými příjemci jsou holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929. |
| --- | --- |

(75)

Toto hodnocení je navíc potvrzeno skutečností, že podle lucemburských úřadů je cílem zákona ze dne 31. července 1929 zamezit přílišnému rozšíření tohoto režimu ve prospěch společností jiných než holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně, aby tento režim nepředstavoval přílišné zatížení státního rozpočtu. Komise v tomto ohledu připomíná, že odůvodnění založené na povaze či hospodárnosti daňové soustavy musí odkazovat na koherenci zvláštního daňového opatření s obecnou vnitřní logikou daňové soustavy (27). Tomu tak však v tomto případě není, protože Lucembursko s ohledem na povahu či hospodárnost daňové soustavy nezdůvodnilo derogační režim, jehož jedinými příjemci jsou holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929.

| (76) | Navíc Komise shledává, že výhoda osvobození od daně dle zákona ze dne 31. července 1929 je podřízena splnění několika podmínek spojených především s existencí registračního systému pod dohledem veřejné správy a dodržením některých zákonných požadavků týkajících se minimálního čistého obchodního jmění a skutečného a výlučného vykonávání některých přesně vymezených činností. Podle Komise však existence těchto přísných kritérií posiluje selektivní povahu zmíněného režimu. |
| --- | --- |

(76)

Navíc Komise shledává, že výhoda osvobození od daně dle zákona ze dne 31. července 1929 je podřízena splnění několika podmínek spojených především s existencí registračního systému pod dohledem veřejné správy a dodržením některých zákonných požadavků týkajících se minimálního čistého obchodního jmění a skutečného a výlučného vykonávání některých přesně vymezených činností. Podle Komise však existence těchto přísných kritérií posiluje selektivní povahu zmíněného režimu.

| (77) | V tomto směru Komise zdůrazňuje, že holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, musejí omezovat své aktivity na přijímání podílů, ať už je jejich forma jakákoliv, v jiných podnicích, jakož i na řízení a zhodnocování těchto podílů. Stručná definice, kterou dává zákon ze dne 31. července 1929 o zhodnocování podílů, byla upřesněna úřadem pro registraci a oblasti, jenž se v rozšířeném výkladu domníval, že má zahrnovat více hospodářských činností přímo či nepřímo spojených se zhodnocováním podílů, a to zejména v oblasti finančních funkcí. Holdingovým společnostem je takto povoleno poskytovat krátkodobé a dlouhodobé lombardní půjčky a půjčky společnostem, ve kterých drží přímý podíl (28). |
| --- | --- |

(77)

V tomto směru Komise zdůrazňuje, že holdingové společnosti, na něž se vztahuje osvobození od daně z roku 1929, musejí omezovat své aktivity na přijímání podílů, ať už je jejich forma jakákoliv, v jiných podnicích, jakož i na řízení a zhodnocování těchto podílů. Stručná definice, kterou dává zákon ze dne 31. července 1929 o zhodnocování podílů, byla upřesněna úřadem pro registraci a oblasti, jenž se v rozšířeném výkladu domníval, že má zahrnovat více hospodářských činností přímo či nepřímo spojených se zhodnocováním podílů, a to zejména v oblasti finančních funkcí. Holdingovým společnostem je takto povoleno poskytovat krátkodobé a dlouhodobé lombardní půjčky a půjčky společnostem, ve kterých drží přímý podíl (28).

| (78) | Ve smyslu zákona ze dne 31. července 1929 je vytváření záruk ve prospěch věřitelů společností, ve kterých drží holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně podíl, jakož i ručení za jejich navýšení kapitálu, závislé na konceptu zhodnocení podílů. Navíc mohou holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně kromě podílů akcií držet veřejné či soukromé cenné dluhové papíry, kotované či nekotované na regulovaných trzích, vydané pro veřejnost či nikoli. Holdingy z roku 1929 osvobozené od daně mohou takto držet pouze dluhové cenné papíry, a to nezávisle na činnostech spojených s řízením akcií či v souvislosti s nimi. U finančních holdingů je takto možné rozšířit okruh možných příjemců financování a poskytnout tímto způsobem půjčky všem společnostem, které jsou součástí skupiny, tedy všem společnostem se shodnou firmou, které jsou drženy minimálně z 25 % společnou mateřskou společností. |
| --- | --- |

(78)

Ve smyslu zákona ze dne 31. července 1929 je vytváření záruk ve prospěch věřitelů společností, ve kterých drží holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně podíl, jakož i ručení za jejich navýšení kapitálu, závislé na konceptu zhodnocení podílů. Navíc mohou holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně kromě podílů akcií držet veřejné či soukromé cenné dluhové papíry, kotované či nekotované na regulovaných trzích, vydané pro veřejnost či nikoli. Holdingy z roku 1929 osvobozené od daně mohou takto držet pouze dluhové cenné papíry, a to nezávisle na činnostech spojených s řízením akcií či v souvislosti s nimi. U finančních holdingů je takto možné rozšířit okruh možných příjemců financování a poskytnout tímto způsobem půjčky všem společnostem, které jsou součástí skupiny, tedy všem společnostem se shodnou firmou, které jsou drženy minimálně z 25 % společnou mateřskou společností.

| (79) | Navíc se některé činnosti považují za rovnající se přijetí podílu, i když zmíněná holdingová společnost z roku 1929 osvobozená od daně nedrží žádný podíl. Tímto způsobem může holding držet patenty a, i když je nemůže využít či s nimi obchodovat, může poskytovat provozní licence dalším třetím společnostem nebo společnostem skupiny, ke které patří, a pobírat tudíž licenční poplatky, aniž by ztratila výhodu osvobození od daně. |
| --- | --- |

(79)

Navíc se některé činnosti považují za rovnající se přijetí podílu, i když zmíněná holdingová společnost z roku 1929 osvobozená od daně nedrží žádný podíl. Tímto způsobem může holding držet patenty a, i když je nemůže využít či s nimi obchodovat, může poskytovat provozní licence dalším třetím společnostem nebo společnostem skupiny, ke které patří, a pobírat tudíž licenční poplatky, aniž by ztratila výhodu osvobození od daně.

| (80) | Mezi činnostmi povolenými holdingům z roku 1929 osvobozeným od daně se rovněž nachází poradenská činnost v oblasti řízení a umísťování investičními fondy. Předmětem této činnosti je poskytování poradenství subjektům kolektivního investování, pokud jde o řízení jim svěřeného portfolia. Tato činnost je běžně vykonávána poradenskou společností, která většinou podléhá dani dle obecného daňového práva. Nicméně pokud jsou splněny některé podmínky, je možné, aby poradenská společnost volila statut holdingové společnosti z roku 1929 (29). |
| --- | --- |

(80)

Mezi činnostmi povolenými holdingům z roku 1929 osvobozeným od daně se rovněž nachází poradenská činnost v oblasti řízení a umísťování investičními fondy. Předmětem této činnosti je poskytování poradenství subjektům kolektivního investování, pokud jde o řízení jim svěřeného portfolia. Tato činnost je běžně vykonávána poradenskou společností, která většinou podléhá dani dle obecného daňového práva. Nicméně pokud jsou splněny některé podmínky, je možné, aby poradenská společnost volila statut holdingové společnosti z roku 1929 (29).

| (81) | Z výše uvedeného vyplývá, že činnosti, které může vykonávat holding z roku 1929, jsou přesně vymezeny zákonem ze dne 31. července 1929, výkon jiných činností je postihován odebráním daňového statutu osvobození od daně. Komise se domnívá, že tato omezení potvrzují selektivní povahu režimu osvobození od daně pro holdingy z roku 1929 osvobozené od daně. Navíc, jak Komise zmínila ve svém rozhodnutí ze dne 9. února 2006, stačí shledat, že příjemci výhod nabízených tímto režimem nemohou být četné hospodářské sektory. To znamená, že jsou podniky vykonávající činnosti odlišné od těch povolených týkajících se zhodnocování podílů, jakož i činnosti spojené s více sektory, jako je zpracovatelský průmysl, zemědělství či obchod, z výhody výše uvedeného režimu vyloučeny. |
| --- | --- |

(81)

Z výše uvedeného vyplývá, že činnosti, které může vykonávat holding z roku 1929, jsou přesně vymezeny zákonem ze dne 31. července 1929, výkon jiných činností je postihován odebráním daňového statutu osvobození od daně. Komise se domnívá, že tato omezení potvrzují selektivní povahu režimu osvobození od daně pro holdingy z roku 1929 osvobozené od daně. Navíc, jak Komise zmínila ve svém rozhodnutí ze dne 9. února 2006, stačí shledat, že příjemci výhod nabízených tímto režimem nemohou být četné hospodářské sektory. To znamená, že jsou podniky vykonávající činnosti odlišné od těch povolených týkajících se zhodnocování podílů, jakož i činnosti spojené s více sektory, jako je zpracovatelský průmysl, zemědělství či obchod, z výhody výše uvedeného režimu vyloučeny.

| (82) | Komise se domnívá, že podobné daňové zacházení výlučně vyhrazené holdingům z roku 1929 osvobozeným od daně, jehož cílem je prostřednictvím tohoto omezení svého použití na některé podniky zvýhodnit je ve vztahu k jejich konkurentům, nemůže být zdůvodněno žádným objektivním vysvětlením. |
| --- | --- |

(82)

Komise se domnívá, že podobné daňové zacházení výlučně vyhrazené holdingům z roku 1929 osvobozeným od daně, jehož cílem je prostřednictvím tohoto omezení svého použití na některé podniky zvýhodnit je ve vztahu k jejich konkurentům, nemůže být zdůvodněno žádným objektivním vysvětlením.

| (83) | Toto hodnocení ještě posiluje skutečnost, že je zmíněný režim přístupný pouze lucemburským společnostem vykonávajícím omezený počet činností. Aby se mohl jakýkoliv podnik, jenž si přeje zhodnotit své investice, stát příjemcem zmíněného režimu osvobození od daně, musí v Lucembursku založit odlišný subjekt, jehož předmětem bude vykonávat výlučně činnosti povolené legislativou z roku 1929. Vytvoření takové struktury s sebou tedy přináší investice navyšující běžné náklady spojené s investiční činností. Příjemci tohoto režimu jsou s to se stát pouze podniky mající strukturu skupiny a významné (30) a dostatečné finanční prostředky, aby mohly v Lucembursku založit subjekt, který se bude věnovat řízení a financování účastí. Jedná se například o miliardové holdingy osvobozené od daně. |
| --- | --- |

(83)

Toto hodnocení ještě posiluje skutečnost, že je zmíněný režim přístupný pouze lucemburským společnostem vykonávajícím omezený počet činností. Aby se mohl jakýkoliv podnik, jenž si přeje zhodnotit své investice, stát příjemcem zmíněného režimu osvobození od daně, musí v Lucembursku založit odlišný subjekt, jehož předmětem bude vykonávat výlučně činnosti povolené legislativou z roku 1929. Vytvoření takové struktury s sebou tedy přináší investice navyšující běžné náklady spojené s investiční činností. Příjemci tohoto režimu jsou s to se stát pouze podniky mající strukturu skupiny a významné (30) a dostatečné finanční prostředky, aby mohly v Lucembursku založit subjekt, který se bude věnovat řízení a financování účastí. Jedná se například o miliardové holdingy osvobozené od daně.

| (84) | Pokud jde o státní původ výhod vyplývajících z uplatňování zmíněného režimu, je nutné připomenout, že pojem podpora je ve vztahu k pojmu subvence obecnější, protože zahrnuje nejen kladné dávky, jako samotné subvence, nýbrž i zásahy, které různým způsobem snižují výdaje, které běžným způsobem zatěžují rozpočet podniku a které jsou tudíž, aniž by v přesném slova smyslu byly subvencemi, stejné povahy a mají shodné účinky (31). Z toho vyplývá, že režim, takový jako ten zde zmiňovaný, kterým státní úřady poskytují některým podnikům osvobození od běžně vybírané daně a který, i když nepředstavuje převod státních prostředků, řadí příjemce v porovnání s ostatními plátci daně do výhodnější finanční situace, představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy (32). V tomto případě nelze tudíž popřít, že i když osvobození od daně vyplývající z používání režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně nespočívají v převodu státních prostředků, znamenají ztrátu daňových zdrojů a představují tak státní financování. |
| --- | --- |

(84)

Pokud jde o státní původ výhod vyplývajících z uplatňování zmíněného režimu, je nutné připomenout, že pojem podpora je ve vztahu k pojmu subvence obecnější, protože zahrnuje nejen kladné dávky, jako samotné subvence, nýbrž i zásahy, které různým způsobem snižují výdaje, které běžným způsobem zatěžují rozpočet podniku a které jsou tudíž, aniž by v přesném slova smyslu byly subvencemi, stejné povahy a mají shodné účinky (31). Z toho vyplývá, že režim, takový jako ten zde zmiňovaný, kterým státní úřady poskytují některým podnikům osvobození od běžně vybírané daně a který, i když nepředstavuje převod státních prostředků, řadí příjemce v porovnání s ostatními plátci daně do výhodnější finanční situace, představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy (32). V tomto případě nelze tudíž popřít, že i když osvobození od daně vyplývající z používání režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně nespočívají v převodu státních prostředků, znamenají ztrátu daňových zdrojů a představují tak státní financování.

| (85) | Dle Lucemburska není režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně s to narušit hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Společenství, protože holdingy, jež jsou jeho příjemci, pobírají výlučně pasivní příjmy a nenacházejí se v situaci srovnatelné se situací ostatních subjektů působících jako nezávislí poskytovatelé. Kromě toho Komise neprokázala, že režim ve svém důsledku posiluje pozici holdingů z roku 1929 osvobozených od daně ve vztahu k ostatním holdingovým společnostem. |
| --- | --- |

(85)

Dle Lucemburska není režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně s to narušit hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Společenství, protože holdingy, jež jsou jeho příjemci, pobírají výlučně pasivní příjmy a nenacházejí se v situaci srovnatelné se situací ostatních subjektů působících jako nezávislí poskytovatelé. Kromě toho Komise neprokázala, že režim ve svém důsledku posiluje pozici holdingů z roku 1929 osvobozených od daně ve vztahu k ostatním holdingovým společnostem.

| (86) | Komise připomíná, že z ustálené judikatury Soudního dvora Evropských společenství na jedné straně vyplývá, že pro to, aby opatření narušilo hospodářskou soutěž, stačí, aby příjemce podpory konkuroval jiných podnikům otevřeným hospodářské soutěži (33), a na straně druhé, aby opatření ovlivňovalo obchod uvnitř Společenství, pokud finanční podpora poskytovaná státem posiluje v rámci obchodu uvnitř Společenství (34) pozici jednoho podniku ve vztahu k ostatním konkurenčním podnikům. |
| --- | --- |

(86)

Komise připomíná, že z ustálené judikatury Soudního dvora Evropských společenství na jedné straně vyplývá, že pro to, aby opatření narušilo hospodářskou soutěž, stačí, aby příjemce podpory konkuroval jiných podnikům otevřeným hospodářské soutěži (33), a na straně druhé, aby opatření ovlivňovalo obchod uvnitř Společenství, pokud finanční podpora poskytovaná státem posiluje v rámci obchodu uvnitř Společenství (34) pozici jednoho podniku ve vztahu k ostatním konkurenčním podnikům.

| (87) | Komise se domnívá, že jsou holdingy z roku 1929 osvobozené od daně součástí finančního sektoru, v jehož rámci vykonávají specifické činnosti, jako poskytování půjček ostatním členům skupiny, emise dluhových cenných papírů, diskont faktur a řízení peněžitých vkladů pro společnosti, které přímo či nepřímo kontrolují, a pro ostatní společnosti skupiny, ke které patří holding z roku 1929 osvobozený od daně, či poradenství v oblasti řízení podílových fondů. Jak již bylo výše uvedeno, finanční holdingy a miliardové holdingy osvobozené od daně požívají v souladu s legislativou z roku 1929 větší operační volnosti, pokud jde o výkon finančních činností této povahy. Holdingy z roku 1929 osvobozené od daně jsou zároveň přítomny v nákupu a řízení patentů, jakož i poskytování licencí na účet dceřiných společností, které přímo či nepřímo vlastní, nebo pro ostatní společnosti skupiny. |
| --- | --- |

(87)

Komise se domnívá, že jsou holdingy z roku 1929 osvobozené od daně součástí finančního sektoru, v jehož rámci vykonávají specifické činnosti, jako poskytování půjček ostatním členům skupiny, emise dluhových cenných papírů, diskont faktur a řízení peněžitých vkladů pro společnosti, které přímo či nepřímo kontrolují, a pro ostatní společnosti skupiny, ke které patří holding z roku 1929 osvobozený od daně, či poradenství v oblasti řízení podílových fondů. Jak již bylo výše uvedeno, finanční holdingy a miliardové holdingy osvobozené od daně požívají v souladu s legislativou z roku 1929 větší operační volnosti, pokud jde o výkon finančních činností této povahy. Holdingy z roku 1929 osvobozené od daně jsou zároveň přítomny v nákupu a řízení patentů, jakož i poskytování licencí na účet dceřiných společností, které přímo či nepřímo vlastní, nebo pro ostatní společnosti skupiny.

| (88) | V souladu s postupem deregulace trhu Společenství s finančními službami hospodářská soutěž v tomto sektoru vychází především z odstranění jakýchkoliv úředních omezení výkonu finančních činností na společném trhu a z průhlednosti a rovnosti podmínek výkonu těchto činností, pokud jsou srovnatelné. Hospodářská soutěž je však tímto režimem narušena, protože holdingy z roku 1929 osvobozené od daně požívají úplného osvobození od přímých daní, které jsou v Lucembursku běžně uplatňované na příjmy z těchto činností, zatímco pokud jsou tyto činnosti vykonávány nezávislými poskytovateli nebo subjekty, jež nemají zvláštní formu holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně, podléhají daním. |
| --- | --- |

(88)

V souladu s postupem deregulace trhu Společenství s finančními službami hospodářská soutěž v tomto sektoru vychází především z odstranění jakýchkoliv úředních omezení výkonu finančních činností na společném trhu a z průhlednosti a rovnosti podmínek výkonu těchto činností, pokud jsou srovnatelné. Hospodářská soutěž je však tímto režimem narušena, protože holdingy z roku 1929 osvobozené od daně požívají úplného osvobození od přímých daní, které jsou v Lucembursku běžně uplatňované na příjmy z těchto činností, zatímco pokud jsou tyto činnosti vykonávány nezávislými poskytovateli nebo subjekty, jež nemají zvláštní formu holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně, podléhají daním.

| (89) | Dále s ohledem na skutečnost, že je statutární forma holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně často volena skupinami, které dosahují mezinárodního rozměru nebo jejich činnosti pokrývají více sektorů, zejména sektor obchodní, je obchod mezi členskými státy narušen z důvodu daňových výhod poskytovaných nadnárodním obchodním společnostem používajícím služby holdingů z roku 1929 osvobozených od daně. Holdingy z roku 1929 osvobozené od daně navíc poskytují služby uvnitř skupiny a v jisté míře mohou zasahovat i do průmyslových a obchodních činností podniků, ve kterých drží účast, což představuje plně hospodářskou činnost, jak potvrdil Soudní dvůr ve svém nedávném rozsudku Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze
   (35). Ze všech těchto důvodů a vzhledem k obchodní činnosti vykonávané těmito skupinami jsou vliv na obchod a narušení hospodářské soutěže přítomny rovněž na úrovni skupin, ke kterým patří holdingy z roku 1929 osvobozené od daně. |
| --- | --- |

(89)

Dále s ohledem na skutečnost, že je statutární forma holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně často volena skupinami, které dosahují mezinárodního rozměru nebo jejich činnosti pokrývají více sektorů, zejména sektor obchodní, je obchod mezi členskými státy narušen z důvodu daňových výhod poskytovaných nadnárodním obchodním společnostem používajícím služby holdingů z roku 1929 osvobozených od daně. Holdingy z roku 1929 osvobozené od daně navíc poskytují služby uvnitř skupiny a v jisté míře mohou zasahovat i do průmyslových a obchodních činností podniků, ve kterých drží účast, což představuje plně hospodářskou činnost, jak potvrdil Soudní dvůr ve svém nedávném rozsudku Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze
   (35). Ze všech těchto důvodů a vzhledem k obchodní činnosti vykonávané těmito skupinami jsou vliv na obchod a narušení hospodářské soutěže přítomny rovněž na úrovni skupin, ke kterým patří holdingy z roku 1929 osvobozené od daně.

| (90) | Tyto závěry umocňuje existence důležitého vlivu, který mají zmíněná osvobození od daně na volbu Lucemburska jako privilegovaného finančního místa. V tomto ohledu považuje Komise za vhodné odkázat na články v tisku (36), ve kterých se uvádí, že lucemburská daňová soustava spočívá v režimu osvobození od daně pro holdingové společnosti. Toto vede k závěru, že nadnárodní finanční společnosti používají v Lucembursku struktury holdingové společnosti, a to holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně, aby minimalizovaly svá daňová zatížení. Podle těchto novinových článků je v Lucembursku registrováno téměř 15 000 holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně. |
| --- | --- |

(90)

Tyto závěry umocňuje existence důležitého vlivu, který mají zmíněná osvobození od daně na volbu Lucemburska jako privilegovaného finančního místa. V tomto ohledu považuje Komise za vhodné odkázat na články v tisku (36), ve kterých se uvádí, že lucemburská daňová soustava spočívá v režimu osvobození od daně pro holdingové společnosti. Toto vede k závěru, že nadnárodní finanční společnosti používají v Lucembursku struktury holdingové společnosti, a to holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně, aby minimalizovaly svá daňová zatížení. Podle těchto novinových článků je v Lucembursku registrováno téměř 15 000 holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně.

| (91) | Přes nedostatek údajů ze strany lucemburských úřadů, které by umožnily stanovit celkový obrat dosažený holdingovými společnostmi z roku 1929 osvobozenými od daně, se Komise domnívá, že nelze popřít důležitost tohoto režimu pro finanční sektor v Lucembursku ani následné významné narušení hospodářské soutěže a obchodu. |
| --- | --- |

(91)

Přes nedostatek údajů ze strany lucemburských úřadů, které by umožnily stanovit celkový obrat dosažený holdingovými společnostmi z roku 1929 osvobozenými od daně, se Komise domnívá, že nelze popřít důležitost tohoto režimu pro finanční sektor v Lucembursku ani následné významné narušení hospodářské soutěže a obchodu.

| (92) | Komise se domnívá, že státní podporu, jejímiž příjemci jsou holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně, nelze považovat za slučitelnou se společným trhem. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že lucemburské úřady nepředložily žádný důkaz, na základě kterého by v tomto případě bylo možné použít jednu z výjimek stanovených v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(92)

Komise se domnívá, že státní podporu, jejímiž příjemci jsou holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně, nelze považovat za slučitelnou se společným trhem. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že lucemburské úřady nepředložily žádný důkaz, na základě kterého by v tomto případě bylo možné použít jednu z výjimek stanovených v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy.

| (93) | Výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy, které se týkají podpor sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, podpor určených k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a podpor poskytovaných hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, se v tomto případě zjevně nepoužijí. |
| --- | --- |

(93)

Výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy, které se týkají podpor sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, podpor určených k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a podpor poskytovaných hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, se v tomto případě zjevně nepoužijí.

| (94) | Totéž platí pro výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 3 bod a) Smlouvy, který umožňuje povolit podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. Stejně tak nemůže být tento režim považován za projekt společného evropského zájmu ani za nápravu vážné poruchy v lucemburském hospodářství ve smyslu čl. 87 odst. 3 bodu b) Smlouvy. O nic více není jeho předmětem podpora kultuře a zachování kulturního dědictví ve smyslu čl. 87 odst. 3 bodu d) této smlouvy. |
| --- | --- |

(94)

Totéž platí pro výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 3 bod a) Smlouvy, který umožňuje povolit podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. Stejně tak nemůže být tento režim považován za projekt společného evropského zájmu ani za nápravu vážné poruchy v lucemburském hospodářství ve smyslu čl. 87 odst. 3 bodu b) Smlouvy. O nic více není jeho předmětem podpora kultuře a zachování kulturního dědictví ve smyslu čl. 87 odst. 3 bodu d) této smlouvy.

| (95) | A nakonec pokud se týká čl. 87 odst. 3 bodu c) Smlouvy, který umožňuje podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, Komise shledává, že daňové výhody poskytnuté holdingovým společnostem z roku 1929 osvobozeným od daně nejsou spojeny s investováním, vytvářením pracovních míst či specifickými projekty. Spočívají pouze ve snížení běžných výdajů dotčených společností spojených s výkonem jejich činností a musejí být tudíž považovány za státní provozní podpory. V souladu s ustálenou praxí Komise nemohou být takové podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nepodporují rozvoj určitých hospodářských činností a hospodářských oblastí a pokud nejsou časově omezené, sestupné a přiměřené tomu, co je potřebné pro nápravu specifických nepříznivých podmínek v hospodářství. |
| --- | --- |

(95)

A nakonec pokud se týká čl. 87 odst. 3 bodu c) Smlouvy, který umožňuje podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, Komise shledává, že daňové výhody poskytnuté holdingovým společnostem z roku 1929 osvobozeným od daně nejsou spojeny s investováním, vytvářením pracovních míst či specifickými projekty. Spočívají pouze ve snížení běžných výdajů dotčených společností spojených s výkonem jejich činností a musejí být tudíž považovány za státní provozní podpory. V souladu s ustálenou praxí Komise nemohou být takové podpory považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nepodporují rozvoj určitých hospodářských činností a hospodářských oblastí a pokud nejsou časově omezené, sestupné a přiměřené tomu, co je potřebné pro nápravu specifických nepříznivých podmínek v hospodářství.

| (96) | Komise poznamenává, že pouhá skutečnost, že jsou zmíněné daňové výhody výlučně vyhrazeny společnostem registrovaným v Lucembursku jako holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně, se zdá být v rozporu se svobodou usazování hospodářských subjektů rovněž usazených v této zemi, i když byly založeny v jiných členských státech (37). |
| --- | --- |

(96)

Komise poznamenává, že pouhá skutečnost, že jsou zmíněné daňové výhody výlučně vyhrazeny společnostem registrovaným v Lucembursku jako holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně, se zdá být v rozporu se svobodou usazování hospodářských subjektů rovněž usazených v této zemi, i když byly založeny v jiných členských státech (37).

| (97) | Komise v této souvislosti připomíná, že příjemci výhod nabízených lucemburskou daňovou soustavou holdingům z roku 1929 osvobozeným od daně mohou být pouze podniky usazené v Lucembursku ve formě společnosti a že tuto situaci nelze zdůvodnit povahou výše uvedené daňové soustavy. Z toho plyne, že zahraniční podnik vykonávající činnosti srovnatelné s činnostmi holdingů z roku 1929 osvobozených od daně, zejména prostřednictvím zastoupení či pobočky zahraniční společnosti ve smyslu článku 43 Smlouvy, nemůže být příjemcem výhod, které stanoví režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně. V tomto kontextu nemůže Komise přijmout závazek lucemburských úřadů nebránit rozšíření statutu osvobození od daně dle zákona ze dne 31. července 1929 na v Lucembursku umístěné stálé provozovny zahraničních společností, které by dodržely podmínky stanovené v zákonu ze dne 31. července 1929. Čl. 87 odst. 1 Smlouvy ve skutečnosti nerozeznává státní podpory dle příčin a cílů, nýbrž je definuje v závislosti na jejich účincích (38). Komise tudíž potvrzuje své předběžné hodnocení, podle nějž zmíněný režim znevýhodňuje na prvním místě zahraniční podniky působící v Lucembursku, které nejsou ustanovené a zapsané v obchodním rejstříku dle lucemburského práva, oproti holdingovým společnostem ustanoveným a zapsaným v obchodním rejstříku jako společnost usazená v Lucembursku. Tato diskriminace může představovat překážku svobodě usazování v Lucembursku pro zahraniční společnosti, což je v rozporu se Smlouvou a tudíž neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(97)

Komise v této souvislosti připomíná, že příjemci výhod nabízených lucemburskou daňovou soustavou holdingům z roku 1929 osvobozeným od daně mohou být pouze podniky usazené v Lucembursku ve formě společnosti a že tuto situaci nelze zdůvodnit povahou výše uvedené daňové soustavy. Z toho plyne, že zahraniční podnik vykonávající činnosti srovnatelné s činnostmi holdingů z roku 1929 osvobozených od daně, zejména prostřednictvím zastoupení či pobočky zahraniční společnosti ve smyslu článku 43 Smlouvy, nemůže být příjemcem výhod, které stanoví režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně. V tomto kontextu nemůže Komise přijmout závazek lucemburských úřadů nebránit rozšíření statutu osvobození od daně dle zákona ze dne 31. července 1929 na v Lucembursku umístěné stálé provozovny zahraničních společností, které by dodržely podmínky stanovené v zákonu ze dne 31. července 1929. Čl. 87 odst. 1 Smlouvy ve skutečnosti nerozeznává státní podpory dle příčin a cílů, nýbrž je definuje v závislosti na jejich účincích (38). Komise tudíž potvrzuje své předběžné hodnocení, podle nějž zmíněný režim znevýhodňuje na prvním místě zahraniční podniky působící v Lucembursku, které nejsou ustanovené a zapsané v obchodním rejstříku dle lucemburského práva, oproti holdingovým společnostem ustanoveným a zapsaným v obchodním rejstříku jako společnost usazená v Lucembursku. Tato diskriminace může představovat překážku svobodě usazování v Lucembursku pro zahraniční společnosti, což je v rozporu se Smlouvou a tudíž neslučitelné se společným trhem.

| (98) | Komise připomíná, že v této situaci nesmí nikdy řízení stanovené v článku 88 Smlouvy skončit výsledkem, jenž by byl v rozporu s jinými zvláštními ustanoveními Smlouvy. Státní podpory, jejichž určité postupy jsou v rozporu s ostatními ustanoveními Smlouvy, nemohou být tudíž prohlášeny Komisí za slučitelné se společným trhem (39). V tomto případě, jak již bylo prohlášeno výše, se jeví, že příjemcem zmíněného režimu nemůže být zahraniční společnost působící v Lucembursku prostřednictvím vedlejší provozovny ve formě stálé provozovny, zastoupení či pobočky, ve smyslu článku 43 Smlouvy, podléhající daním v Lucembursku. Pokud jakýkoliv členský stát poskytne daňovou výhodu, byť by to bylo nepřímo, podnikům majícím sídlo na jeho území a odmítne prospěch ze shodné výhody podnikům, které mají své sídlo v jiném členském státě, ale mají vedlejší provozovnu v Lucembursku, bude rozdíl v zacházení mezi těmito dvěma kategoriemi příjemců v zásadě Smlouva zakazovat, pokud by mezi nimi neexistoval žádný objektivní rozdíl v situaci. |
| --- | --- |

(98)

Komise připomíná, že v této situaci nesmí nikdy řízení stanovené v článku 88 Smlouvy skončit výsledkem, jenž by byl v rozporu s jinými zvláštními ustanoveními Smlouvy. Státní podpory, jejichž určité postupy jsou v rozporu s ostatními ustanoveními Smlouvy, nemohou být tudíž prohlášeny Komisí za slučitelné se společným trhem (39). V tomto případě, jak již bylo prohlášeno výše, se jeví, že příjemcem zmíněného režimu nemůže být zahraniční společnost působící v Lucembursku prostřednictvím vedlejší provozovny ve formě stálé provozovny, zastoupení či pobočky, ve smyslu článku 43 Smlouvy, podléhající daním v Lucembursku. Pokud jakýkoliv členský stát poskytne daňovou výhodu, byť by to bylo nepřímo, podnikům majícím sídlo na jeho území a odmítne prospěch ze shodné výhody podnikům, které mají své sídlo v jiném členském státě, ale mají vedlejší provozovnu v Lucembursku, bude rozdíl v zacházení mezi těmito dvěma kategoriemi příjemců v zásadě Smlouva zakazovat, pokud by mezi nimi neexistoval žádný objektivní rozdíl v situaci.

| (99) | S ohledem na výše uvedené důvody se Komise domnívá, že zmíněny režim nelze považovat za slučitelný se společným trhem. |
| --- | --- |

(99)

S ohledem na výše uvedené důvody se Komise domnívá, že zmíněny režim nelze považovat za slučitelný se společným trhem.

VI.   ZÁVĚRY

| (100) | Komise shledává, že daňový režim uplatňovaný v Lucembursku na holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy a neuplatní se na něj žádná z výjimek upravených v čl. 87 odst. 2 a 3 této smlouvy. Komise zároveň shledává, že i přes nový zákon ze dne 21. června 2005, kterým se mění režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně, poskytuje režim i nadále zmíněné daňové výhody, ačkoliv se počet příjemců uvedeného režimu omezuje na holdingy pobírající méně než 5 % svých dividend od zahraničních společností, které podléhají dani ze zisku společnosti do 11 %, jakož i na holdingy pobírající dividendy vyplácené zahraničními společnostmi, které podléhají dani ze zisku společnosti minimálně 11 %, nebo lucemburskými společnostmi. Komise z toho vyvozuje, že režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně ve znění zákona ze dne 21. června 2005 představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy a neuplatní se na něj žádná z výjimek upravených v čl. 87 odst. 2 a 3 této smlouvy. |
| --- | --- |

(100)

Komise shledává, že daňový režim uplatňovaný v Lucembursku na holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy a neuplatní se na něj žádná z výjimek upravených v čl. 87 odst. 2 a 3 této smlouvy. Komise zároveň shledává, že i přes nový zákon ze dne 21. června 2005, kterým se mění režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně, poskytuje režim i nadále zmíněné daňové výhody, ačkoliv se počet příjemců uvedeného režimu omezuje na holdingy pobírající méně než 5 % svých dividend od zahraničních společností, které podléhají dani ze zisku společnosti do 11 %, jakož i na holdingy pobírající dividendy vyplácené zahraničními společnostmi, které podléhají dani ze zisku společnosti minimálně 11 %, nebo lucemburskými společnostmi. Komise z toho vyvozuje, že režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně ve znění zákona ze dne 21. června 2005 představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy a neuplatní se na něj žádná z výjimek upravených v čl. 87 odst. 2 a 3 této smlouvy.

| (101) | Komise shledává, že režim osvobození od daně dle legislativy z roku 1929 nebyl od vstupu Smlouvy v platnost podstatně změněn. Komise se tudíž domnívá, že režim představuje stávající podporu ve smyslu čl. 1 bod b) i) nařízení (ES) č. 659/1999. Komise se domnívá, že změny režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně, které stanoví zákon ze dne 21. června 2005, nepřinášejí nové prvky podpory a nezvyšují počet příjemců; opatření si tudíž uchovává svůj charakter stávající podpory. |
| --- | --- |

(101)

Komise shledává, že režim osvobození od daně dle legislativy z roku 1929 nebyl od vstupu Smlouvy v platnost podstatně změněn. Komise se tudíž domnívá, že režim představuje stávající podporu ve smyslu čl. 1 bod b) i) nařízení (ES) č. 659/1999. Komise se domnívá, že změny režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně, které stanoví zákon ze dne 21. června 2005, nepřinášejí nové prvky podpory a nezvyšují počet příjemců; opatření si tudíž uchovává svůj charakter stávající podpory.

| (102) | Lucemburské úřady předložily důkaz, podle kterého Komise schválila změny, které přinesl zákon ze dne 21. června 2005, v rámci pracovní skupiny Rady pro kodex chování věnované přezkoumání škodlivých daňových opatření dle Kodexu chování při zdaňování podniků (40), a režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně je tudíž v souladu se Smlouvou. Komise nejdříve konstatuje, že článek 87 nevylučuje ze své oblasti působnosti daňová opatření, ať už jsou jakákoliv. Dále Komise konstatuje, že ani zákon ze dne 31. července 1929 ani žádná z jeho změn, včetně změn přinesených novelou ze dne 21. června 2005, nebyly oznámeny Komisi v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Komise tedy neměla možnost posoudit slučitelnost dotčeného režimu s pravidly v oblasti státních podpor. |
| --- | --- |

(102)

Lucemburské úřady předložily důkaz, podle kterého Komise schválila změny, které přinesl zákon ze dne 21. června 2005, v rámci pracovní skupiny Rady pro kodex chování věnované přezkoumání škodlivých daňových opatření dle Kodexu chování při zdaňování podniků (40), a režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně je tudíž v souladu se Smlouvou. Komise nejdříve konstatuje, že článek 87 nevylučuje ze své oblasti působnosti daňová opatření, ať už jsou jakákoliv. Dále Komise konstatuje, že ani zákon ze dne 31. července 1929 ani žádná z jeho změn, včetně změn přinesených novelou ze dne 21. června 2005, nebyly oznámeny Komisi v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Komise tedy neměla možnost posoudit slučitelnost dotčeného režimu s pravidly v oblasti státních podpor.

| (103) | Ze skutečnosti, že se Komise účastnila pracovní skupiny pro Kodex chování, jejímž cílem bylo posoudit škodlivý charakter zmíněného daňového opatření, nelze tudíž vyvodit žádný závěr. V tomto ohledu stačí připomenout, že vyšetřovací řízení daňových režimů z hlediska státních podpor je právně nezávislé na pracích pracovní skupiny pro Kodex chování. Kromě toho měl režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně, který zkoumala pracovní skupina pro Kodex chování, v porovnání s režimem, jehož se týká toto rozhodnutí, omezenější oblast působnosti. Ve skutečnosti se vyšetřovací řízení uskutečněné touto pracovní skupinou týkalo pouze od daně osvobozených dividend pobíraných holdingovými společnostmi z roku 1929 osvobozenými od daně. |
| --- | --- |

(103)

Ze skutečnosti, že se Komise účastnila pracovní skupiny pro Kodex chování, jejímž cílem bylo posoudit škodlivý charakter zmíněného daňového opatření, nelze tudíž vyvodit žádný závěr. V tomto ohledu stačí připomenout, že vyšetřovací řízení daňových režimů z hlediska státních podpor je právně nezávislé na pracích pracovní skupiny pro Kodex chování. Kromě toho měl režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně, který zkoumala pracovní skupina pro Kodex chování, v porovnání s režimem, jehož se týká toto rozhodnutí, omezenější oblast působnosti. Ve skutečnosti se vyšetřovací řízení uskutečněné touto pracovní skupinou týkalo pouze od daně osvobozených dividend pobíraných holdingovými společnostmi z roku 1929 osvobozenými od daně.

| (104) | Z toho vyplývá, že toto vyšetřovací řízení nemůže zabránit Komisi, aby přistoupila k tomuto hodnocení ani zpochybnit závěr Komise, podle kterého představuje režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně v oblasti působnosti zákona ze dne 31. července 1929 ve znění zákona ze dne 21. června 2005 státní podporu neslučitelnou se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(104)

Z toho vyplývá, že toto vyšetřovací řízení nemůže zabránit Komisi, aby přistoupila k tomuto hodnocení ani zpochybnit závěr Komise, podle kterého představuje režim holdingových společností z roku 1929 osvobozených od daně v oblasti působnosti zákona ze dne 31. července 1929 ve znění zákona ze dne 21. června 2005 státní podporu neslučitelnou se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (105) | Komise se domnívá, že je nutno ukončit poskytování různých výhod upravených daňovým režimem osvobození od daně používaným pro holdingy z roku 1929 osvobozené od daně prostřednictvím jejich zrušení nebo změny v tom smyslu, aby se staly slučitelné se společným trhem. Počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí nemohou být výhody upravené tímto režimem či jejich části poskytovány novým příjemcům, tedy společnostem registrovaným jako holding z roku 1929 osvobozený od daně. Lucemburské úřady změní za tímto účelem své právní předpisy nejpozději k 31. prosinci 2006. |
| --- | --- |

(105)

Komise se domnívá, že je nutno ukončit poskytování různých výhod upravených daňovým režimem osvobození od daně používaným pro holdingy z roku 1929 osvobozené od daně prostřednictvím jejich zrušení nebo změny v tom smyslu, aby se staly slučitelné se společným trhem. Počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí nemohou být výhody upravené tímto režimem či jejich části poskytovány novým příjemcům, tedy společnostem registrovaným jako holding z roku 1929 osvobozený od daně. Lucemburské úřady změní za tímto účelem své právní předpisy nejpozději k 31. prosinci 2006.

| (106) | Jelikož jsou v současné době příjemci režimu osvobození od daně popsaného v tomto rozhodnutí stávající holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně, Komise uznává, že povaha stávající podpory režimu je v rozporu s vymáháním jakékoliv podpory poskytnuté před datem vydání tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(106)

Jelikož jsou v současné době příjemci režimu osvobození od daně popsaného v tomto rozhodnutí stávající holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně, Komise uznává, že povaha stávající podpory režimu je v rozporu s vymáháním jakékoliv podpory poskytnuté před datem vydání tohoto rozhodnutí.

| (107) | Komise bere na vědomí skutečnost, že zúčastněné třetí strany nepředložily připomínky ani jiný prvek užitečný pro stanovení, zda existuje oprávněné očekávání ze strany příjemců zdůvodňující přijetí zvláštních přechodných opatření před zrušením tohoto režimu podpory. Komise prozkoumala prvky předložené lucemburskými úřady týkající se finančních činností holdingů z roku 1929 osvobozených od daně a ostatní důkazy předložené těmito úřady s ohledem na oprávněné očekávání z řad stávajících příjemců. Jejich cílem je umožnit stávajícím příjemcům zachovat účinky režimu během přechodného období do jeho úplného zrušení. |
| --- | --- |

(107)

Komise bere na vědomí skutečnost, že zúčastněné třetí strany nepředložily připomínky ani jiný prvek užitečný pro stanovení, zda existuje oprávněné očekávání ze strany příjemců zdůvodňující přijetí zvláštních přechodných opatření před zrušením tohoto režimu podpory. Komise prozkoumala prvky předložené lucemburskými úřady týkající se finančních činností holdingů z roku 1929 osvobozených od daně a ostatní důkazy předložené těmito úřady s ohledem na oprávněné očekávání z řad stávajících příjemců. Jejich cílem je umožnit stávajícím příjemcům zachovat účinky režimu během přechodného období do jeho úplného zrušení.

| (108) | V tomto směru se Komise především domnívá, že vzhledem k rozsudku Soudního dvora ze dne 22. června 2006 (41) nemůže Lucembursko ani příjemci režimu využívat oprávněného očekávání v zachování režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně během přechodného období stanoveného Radou (v kontextu prací uskutečněných pracovní skupinou pro Kodex chování) pro zrušení prvků režimu posouzených jako škodlivé. Režim státní podpory založený na článcích 87 až 89 Smlouvy a předmět tohoto řízení jsou ve skutečnosti odlišné od konání Rady v rámci výše uvedených prací. |
| --- | --- |

(108)

V tomto směru se Komise především domnívá, že vzhledem k rozsudku Soudního dvora ze dne 22. června 2006 (41) nemůže Lucembursko ani příjemci režimu využívat oprávněného očekávání v zachování režimu holdingů z roku 1929 osvobozených od daně během přechodného období stanoveného Radou (v kontextu prací uskutečněných pracovní skupinou pro Kodex chování) pro zrušení prvků režimu posouzených jako škodlivé. Režim státní podpory založený na článcích 87 až 89 Smlouvy a předmět tohoto řízení jsou ve skutečnosti odlišné od konání Rady v rámci výše uvedených prací.

| (109) | Komise se rovněž domnívá, že daňový režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně má stálý charakter. Přesto nemohou příjemci v zásadě oprávněně očekávat, že zmíněný režim bude trvat i po daňovém období dotčeném osvobozením od daně. Komise zejména shledává, že režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně není podřízen realizaci specifických investic ze stran příjemců, nýbrž se omezuje na daňové osvobození příjmů, které zmíněné holdingy přijaly během dotčeného daňového období. |
| --- | --- |

(109)

Komise se rovněž domnívá, že daňový režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně má stálý charakter. Přesto nemohou příjemci v zásadě oprávněně očekávat, že zmíněný režim bude trvat i po daňovém období dotčeném osvobozením od daně. Komise zejména shledává, že režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně není podřízen realizaci specifických investic ze stran příjemců, nýbrž se omezuje na daňové osvobození příjmů, které zmíněné holdingy přijaly během dotčeného daňového období.

| (110) | Nicméně je nutné uznat, že režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně se stále opírá o zákon ze dne 31. července 1929, který od svého vyhlášení nedoznal významnějších změn. I když taková dlouhověkost (76 let) nemůže představovat záruku věčnosti režimu nebo jeho souladu s pravidly v oblasti státních podpor, mohla v příjemcích vzbudit pocit, že daňový režim spojený s výkonem jejich činností nebude náhle ukončen a že mají právo na jejich rozumné pokračování. Činnost holdingů z roku 1929 ostatně ve skutečnosti představuje poskytování střednědobého a dlouhodobého financování. Tato činnost se liší od krátkodobého finančního obchodování a nemůže se spokojit s absencí časové stability. |
| --- | --- |

(110)

Nicméně je nutné uznat, že režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně se stále opírá o zákon ze dne 31. července 1929, který od svého vyhlášení nedoznal významnějších změn. I když taková dlouhověkost (76 let) nemůže představovat záruku věčnosti režimu nebo jeho souladu s pravidly v oblasti státních podpor, mohla v příjemcích vzbudit pocit, že daňový režim spojený s výkonem jejich činností nebude náhle ukončen a že mají právo na jejich rozumné pokračování. Činnost holdingů z roku 1929 ostatně ve skutečnosti představuje poskytování střednědobého a dlouhodobého financování. Tato činnost se liší od krátkodobého finančního obchodování a nemůže se spokojit s absencí časové stability.

| (111) | Jinak je pravdou, že stávající holdingy z roku 1929 realizovaly ve skutečnosti investice v rámci nadnárodních skupin, ke kterým patří. Tyto investice se zejména týkaly zavádění a rozvoje infrastruktur nadnárodních skupin s cílem koordinovat a podpořit rozvoj jejich obchodní činností. Nové zpochybnění jejich statutu tedy povede k choulostivým a komplexním reorganizačním operacím, které si vyžádají poměrně dlouhou dobu. |
| --- | --- |

(111)

Jinak je pravdou, že stávající holdingy z roku 1929 realizovaly ve skutečnosti investice v rámci nadnárodních skupin, ke kterým patří. Tyto investice se zejména týkaly zavádění a rozvoje infrastruktur nadnárodních skupin s cílem koordinovat a podpořit rozvoj jejich obchodní činností. Nové zpochybnění jejich statutu tedy povede k choulostivým a komplexním reorganizačním operacím, které si vyžádají poměrně dlouhou dobu.

| (112) | Stejným způsobem byly přijaty střednědobé a dlouhodobé závazky vůči zaměstnancům a externím poskytovatelům služeb, které mají holdingům pomoci uskutečnit činnosti týkající se nadnárodních skupin, ke kterým patří. V tomto ohledu je nutno připomenout, že podle lucemburských úřadů je v Lucembursku činných téměř 13 000 osvobozených holdingů z roku 1929 a že přispívají k přitažlivosti země jako mezinárodního finančního prostředí, kde počet obyvatel v produktivním věku nepředstavuje více než 110 000 pracujících. Komise musí tudíž dbát na relativně závažné důsledky, jaké by rozhodnutí okamžitě zrušit režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně mohlo mít na zaměstnanost a hospodářský rozvoj v Lucembursku. |
| --- | --- |

(112)

Stejným způsobem byly přijaty střednědobé a dlouhodobé závazky vůči zaměstnancům a externím poskytovatelům služeb, které mají holdingům pomoci uskutečnit činnosti týkající se nadnárodních skupin, ke kterým patří. V tomto ohledu je nutno připomenout, že podle lucemburských úřadů je v Lucembursku činných téměř 13 000 osvobozených holdingů z roku 1929 a že přispívají k přitažlivosti země jako mezinárodního finančního prostředí, kde počet obyvatel v produktivním věku nepředstavuje více než 110 000 pracujících. Komise musí tudíž dbát na relativně závažné důsledky, jaké by rozhodnutí okamžitě zrušit režim holdingů z roku 1929 osvobozených od daně mohlo mít na zaměstnanost a hospodářský rozvoj v Lucembursku.

| (113) | O ohledem na výše uvedené považuje Komise za rozumné poskytnout holdingům osvobozeným od daně existujícím ke dni přijetí tohoto rozhodnutí přechodné období. Toto přechodné období končí dne 31. prosince 2010. Nicméně společnosti, které budou i nadále příjemci režimu osvobození od daně až k 31. prosinci 2010, nebudou moci být během celého přechodného období tohoto režimu předmětem žádného úplného či částečného postoupení svého kapitálu za úplatu z toho důvodu, že pokud budou s ohledem na svůj statut holdingových společností převedeny jejich části, nemohly by již využívat oprávněného očekávání v pokračování režimu osvobození od daně. Pokud jde o osvobození z příjmů počínaje 1. lednem 2011, bude používání režimu osvobození od daně ve prospěch holdingů z roku 1929 osvobozených od daně protiprávní a bude moci být podnětem k navrácení jakékoli poskytnuté výhody. |
| --- | --- |

(113)

O ohledem na výše uvedené považuje Komise za rozumné poskytnout holdingům osvobozeným od daně existujícím ke dni přijetí tohoto rozhodnutí přechodné období. Toto přechodné období končí dne 31. prosince 2010. Nicméně společnosti, které budou i nadále příjemci režimu osvobození od daně až k 31. prosinci 2010, nebudou moci být během celého přechodného období tohoto režimu předmětem žádného úplného či částečného postoupení svého kapitálu za úplatu z toho důvodu, že pokud budou s ohledem na svůj statut holdingových společností převedeny jejich části, nemohly by již využívat oprávněného očekávání v pokračování režimu osvobození od daně. Pokud jde o osvobození z příjmů počínaje 1. lednem 2011, bude používání režimu osvobození od daně ve prospěch holdingů z roku 1929 osvobozených od daně protiprávní a bude moci být podnětem k navrácení jakékoli poskytnuté výhody.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ

Článek 1

Daňový režim ve prospěch holdingových společností osvobozených od daně na základě zákona ze dne 31. července (dále jen „holdingy z roku 1929 osvobozené od daně“), který je v současné době v Lucembursku v platnosti, je režimem státní podpory neslučitelné se společným trhem.

Článek 2

Lucembursko je povinno režim podpory uvedený v článku 1 zrušit nebo ho změnit, aby se stal slučitelný se společným trhem nejpozději do 31. prosince 2006.

Ode dne doručení tohoto rozhodnutí nemohou být výhody tohoto režimu či jeho části přiznány novým příjemcům.

Pokud jde o holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně, které jsou příjemci režimu uvedeného v článku 1 ke dni přijetí tohoto rozhodnutí, mohou být účinky režimu prodlouženy nejpozději do 31. prosince 2010. Nicméně společnosti, které zůstanou příjemci režimu uvedeného v článku 1 až do 31. prosince 2010, nemohou být během celého trvání přechodného režimu osvobození od daně předmětem žádného úplného či částečného postoupení svého kapitálu za úplatu.

Článek 3

Do dvou měsíců ode dne doručení tohoto rozhodnutí bude Lucembursko informovat Komisi o opatřeních, které přijalo k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Lucemburskému velkovévodství.

V Bruselu dne 19 července 2006.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 78, 31.3.2006, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. C 2, 6.1.1998, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1. Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

4

(5)  SG(2005) D/205866

5

(6)  Viz poznámka pod čarou na straně 1.

6

(7)  Směrnice Rady 90/435/EHS ze dne 23. července 1990 o společném systému zdanění mateřských a dceřiných společností z různých členských států (Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 6) ve znění směrnice Rady 2003/123/ES ze dne 22. prosince 2003; a směrnice Rady 2003/49/ES ze dne 3. června 2003 o společném systému zdanění úroků a licenčních poplatků mezi přidruženými společnostmi z různých členských států (Úř. věst. L 157, 26. 6.2003, s. 49).

7

(8)  Společnosti usazené v Lucembursku a stálé provozovny zahraničních společností podléhají dani z příjmu právnických osob, uplatňované v minimální sazbě 22 %, a místní obchodní dani, uplatňované v proměnné sazbě dle obce v průměrné výši 7,5 % na příjmy odpovídající hrubým příjmům po odečtení výdajů, kromě neodpočitatelných výdajů, jako jsou přímé daně, skryté výplaty dividend a tantiém.

8

(9)  Lucembursko uplatňuje na rezidentní společnosti a stálé provozovny zahraničních společností daň z čisté hodnoty ve výši 0,5 % vztahující se na čistý obchodní majetek k 1. lednu každého roku, neboli na rozdíl mezi reálnou hodnotou veškerého obchodního majetku a závazků vůči třetím osobám.

9

(10)  Místní daň z hodnoty nemovitostí držených podniky.

10

(11)  Sazba ve výši 0,2 % z hodnoty zaplaceného základního kapitálu a emisního ážia.

11

(12)  Lucembursko k 1. lednu 2004 plošně zrušilo srážkovou daň z licenčních poplatků (vyjma plateb do zahraničí).

12

(13)  Dividendy vyplacené společností neosvobozenou od daně podléhají 20 % srážkové dani z vyplacené hrubé částky (25 % dani, pokud výdaj spojený se srážkovou daní nese plátce dividend), vyjma použití směrnice 90/435/EHS nebo, pokud se jedná o účasti ve smyslu článku 147 LIR (zákon o dani z příjmu). Tato srážková daň může být snížena v souladu s ustanoveními úmluv. Úroky všeobecně nepodléhají srážkové dani, ledaže by byly považovány za skryté dividendy. Většina licenčních poplatků vyplacených nerezidentním příjemcům podléhají 10 % srážkové dani (11,11 %, pokud výdaje spojené se srážkovou daní nese plátce). Lucembursko nedávno přijalo v rámci svých daňových právních předpisů osvobození od daně dle směrnice 2003/49/ES. Tuto srážku u zdroje lze snížit či od ní upustit v souladu s ustanoveními dohod.

13

(14)  Úř. věst. L 157, 26.6.2003, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/66/ES (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 35).

14

(15)  Jakýkoliv peněžitý či nepeněžitý vklad do lucemburské společnosti podléhá 1 % dani z kapitálových vkladů.

15

(16)  Pokud holding z roku 1929 osvobozený od daně distribuuje dividendy, které ke dni uzavření finančního období distribuce překročí 10 % zaplaceného kapitálu, pak se pro výpočet daně z upisování akcií v příštím období použije daňový základ ve výši desetinásobku příslušné dividendy.

16

(17)  Jedná se o akciové společnosti, společnosti s ručením omezeným, komanditní společnosti na akcie a družstevní společnosti.

17

(18)  Viz poznámka pod čarou na straně 1.

18

(19)  Viz například rozsudek Soudního dvora Evropských společenství ze dne 10. ledna 2006, Ministero dell’Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, dosud nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, bod 129.

19

(20)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 20. září 2001, H.J. Banks v. The Coal Authority, C-390/98, Sb. rozh. s. I-6117, body 49 a 50.

20

H.J. Banks v. The Coal Authority

(21)  Holdingové společnosti z roku 1929 osvobozené od daně nejsou tudíž osvobozeny od nepřímých daní, jako je daň z kapitálových vkladů, registrační daně a poplatky a DPH.

21

(22)  Pro účely tohoto řízení nejsou například relevantní reálné daně vycházející z povahy uskutečněných transakcí.

22

(23)  Body 46 až 54 rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2006.

23

(24)  Viz například rozsudek Soudního dvora ze dne 15. března 1994, Banco Exterior de España, C-387/92, Sb. rozh. s. I-877, bod 14.

24

(25)  Viz rozsudky Soudního dvora ze dne 26. září 1996, Francie v. Komise, C-241/94, Sb. rozh. s. I-4551 , bod 24 a ze dne 1. prosince 1998, Ecotrade, C-200/97, Sb. rozh. s. I-7907, body 40 a 41. Viz rovněž rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 29. září 2000, CETM v. Komise, T-55/99, Sb. rozh. s.II-3207, bod 39.

25

(26)  Viz v tomto ohledu rozsudek Soudního dvora ze dne 8. listopadu 2001, Adria-Wien Popeline v. Finanzlandesdirektion, C143/99, Sb. rozh. 2001, s. I-8365, bod 41.

26

(27)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 13. února 2003, Španělsko v. Komise, C-409/00, Sb. rozh. s. I-1487, bod 52 a rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 6. března 2002, Diputación Foral de Álava e.a v. Komise, T-92/00 a T-103/00, Sb. rozh. s. II-1385 , bod 60 a uvedená judikatura.

27

(28)  Poskytování půjček se vztahuje k pojmu zhodnocování podílů a je slučitelné se statutem čistého holdingu, ale musí se jednat o doplňkovou činnost k přijímání podílu. Doplňková povaha se nehodnotí vzhledem k výši půjčky ani s ohledem na pořizovací cenu či hodnotu majetkových účastí. Správní orgán spíše vyžaduje, aby holding z roku 1929 osvobozený od daně držel ve financované společnosti podstatný podíl. Podíl je považován za podstatný, pokud představuje 25 % kapitálu financované společnosti. U kotovaných společností však nižší úroveň držby nevylučuje poskytnutí úvěru, pokud je na trhu (plovoucím) k dispozici velká část cenných papírů. Je důležité připomenout, že veškeré financování musí skončit před nebo současně s postoupením podílu.

28

(29)  Aby mohla poradenská společnost požívat statutu holdingu z roku 1929 osvobozeného od daně, musí dodržet řadu požadavků stanovených daňovými úřady v rozhodnutí ministerstva financí a rozpočtu č. 12.061 ze dne 17. října 1968. Předmětem společnosti musí být především dohled a poradenství poskytované pouze jediné investiční společnosti s variabilním či fixním kapitálem a musí investovat minimálně 5 % svého kapitálu do společnosti, která je příjemcem jeho poradenství, a to v minimální výši 50 000 EUR, přičemž zbylou část je možné investovat do jiných cenných papírů třetích společností. Základní kapitál poradenské společnosti musí být minimálně 76 000 EUR.

29

(30)  Viz rozsudek Soudu prvního stupně Diputación Foral de Álava e.a v. Komise výše citovaný v poznámce pod čarou na straně 27, body 38 až 40.

30

(31)  Viz zejména rozsudky Soudního dvora ze dne 8. listopadu 2001, Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Sb. rozh. s. I-8365, bod 38; ze dne 15. července 2004, Španělsko v. Komise, C-501/00, Sb. rozh. s. I-6717, bod 90 a citovaná judikatura; ze dne 15. prosince 2005, Itálie v. Komise, C-66/02, dosud nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, bod 77 a Ministero dell’Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze, výše citovaný v poznámce pod čarou na straně 19, bod 131 a citovaná judikatura.

31

(32)  Viz například rozsudek Soudního dvora ze dne 15. března 1994, Banco Exterior de España, C-387/92, Sb. rozh. s. I-877, bod 14.

32

(33)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 30. dubna 1998, Vlaamse Gewest v. Komise, T-214/95, Het Vlaamse Gewest v. Komise, Sb. rozh. s. II-717.

33

(34)  Rozsudek ze dne 17. září 1980, Philip Morris v. Komise, 730/79, Sb. rozh. s. 2671 , bod 11.

34

(35)  Rozsudek Arrêt Ministero dell’Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze výše citovaný v poznámce od čarou na straně 19, dosud nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí., bod 112.

35

(36)  Viz rozhovor Carla Thelena, člena lucemburské obchodní komory, zveřejněný dne 9. února 2006 novinami International Herald Tribune.

36

(37)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. září 1999, Saint-Gobain, C-307/97, Rozh. sb. s. I-6161.

37

(38)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004, Nizozemí v. Komise, C-159/01, dosud nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, bod 51 a citovaná judikatura.

38

(39)  Rozsudek ze dne 19. září 2000, Německo v. Komise, C-156/98, Rozh. sb. s. I-6857.

39

(40)  Viz poznámka pod čarou na straně 2.

40

(41)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 22. června 2006, Belgie a Forum 187 Asbl v. Komise, C-182/03 a C-217/03, dosud nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, body 150 až 154.

41

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/62

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 8. listopadu 2006

o státní podpoře C 11/06 (ex N 127/05), kterou Itálie hodlá poskytnout společnosti AEM Torino

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 5276)

(Pouze znění v italském jazyce je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/941/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, zejména na čl. 88 odst. 2, první pododstavec této Smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1, písm. a) této Dohody,

poté, co vyzvala (1) zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Itálie oznámila Komisi  dopisem ze dne 21. března 2005 podporu, kterou zamýšlela poskytnout společnosti AEM Torino na uvízlé náklady v odvětví energií. Komise si dopisy ze dne 4. května 2005, 19. července 2005 a 14. listopadu 2005 vyžádala doplňující informace, které Itálie poskytla dopisy ze dne 27. června 2005, 5. července 2005, 3. října 2005 a ze dne 1. února 2006. |
| --- | --- |

(1)

Itálie oznámila Komisi  dopisem ze dne 21. března 2005 podporu, kterou zamýšlela poskytnout společnosti AEM Torino na uvízlé náklady v odvětví energií. Komise si dopisy ze dne 4. května 2005, 19. července 2005 a 14. listopadu 2005 vyžádala doplňující informace, které Itálie poskytla dopisy ze dne 27. června 2005, 5. července 2005, 3. října 2005 a ze dne 1. února 2006.

| (2) | Dopisem ze dne 4. dubna 2006 Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Itálie na dopis Komise neodpověděla a nepředložila k postupu žádné stanovisko. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 4. dubna 2006 Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Itálie na dopis Komise neodpověděla a nepředložila k postupu žádné stanovisko.

| (3) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské Unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské Unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.

| (4) | Komise neobdržela připomínky ani od společnosti AEM Torino, ani od dalších zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(4)

Komise neobdržela připomínky ani od společnosti AEM Torino, ani od dalších zúčastněných stran.

| (5) | Opatření se týká náhrady, kterou Itálie hodlá poskytnout společnosti AEM Torino za uvízlé náklady v odvětví energií. Společnost AEM Torino je jednou z takzvaných „aziende municipalizzate“, která operuje především v odvětví energií. Podpora se zakládá na analogickém opatření schváleném Komisí dne 1. prosince 2004 (3). |
| --- | --- |

(5)

Opatření se týká náhrady, kterou Itálie hodlá poskytnout společnosti AEM Torino za uvízlé náklady v odvětví energií. Společnost AEM Torino je jednou z takzvaných „aziende municipalizzate“, která operuje především v odvětví energií. Podpora se zakládá na analogickém opatření schváleném Komisí dne 1. prosince 2004 (3).

| (6) | Výše podpory činí 16,338 milionů EUR, které mají být poskytnuty ve formě subvencí. |
| --- | --- |

(6)

Výše podpory činí 16,338 milionů EUR, které mají být poskytnuty ve formě subvencí.

| (7) | Itálie vyjádřila záměr předložit roční zprávu o provedení tohoto opatření. |
| --- | --- |

(7)

Itálie vyjádřila záměr předložit roční zprávu o provedení tohoto opatření.

| (8) | Itálie oznámila, že opatření, o kterém se jedná, nelze kombinovat s žádnou jinou podporou. |
| --- | --- |

(8)

Itálie oznámila, že opatření, o kterém se jedná, nelze kombinovat s žádnou jinou podporou.

| (9) | Dne 5. června 2002 Komise vydala zamítavé rozhodnutí ohledně státní podpory (C 27/99, ex NN 69/98) poskytnuté ze strany Itálie ve formě daňových úlev a zvýhodněných půjček podnikům veřejných služeb s převážně veřejným kapitálem, které jsou ve vlastnictví místních veřejných správ (dále „aziende municipalizzate“) (4). |
| --- | --- |

(9)

Dne 5. června 2002 Komise vydala zamítavé rozhodnutí ohledně státní podpory (C 27/99, ex NN 69/98) poskytnuté ze strany Itálie ve formě daňových úlev a zvýhodněných půjček podnikům veřejných služeb s převážně veřejným kapitálem, které jsou ve vlastnictví místních veřejných správ (dále „aziende municipalizzate“) (4).

| (10) | V tomto rozhodnutí Komise uvedla, že podobné neoznámené režimy podpor jsou protiprávní a neslučitelné se společným trhem a uložila Italskému státu získat zpátky každou částku vyplacenou v rámci této podpory (5). |
| --- | --- |

(10)

V tomto rozhodnutí Komise uvedla, že podobné neoznámené režimy podpor jsou protiprávní a neslučitelné se společným trhem a uložila Italskému státu získat zpátky každou částku vyplacenou v rámci této podpory (5).

| (11) | Procedura zpětného získávání částek byla velmi pomalá. Itálie schválila zákon ze dne 18. dubna 2005, č. 62, jehož článek 27 stanoví, že v souladu s uplatněním výše uvedeného rozhodnutí Komise musí být získána zpět podpora poskytnutá podnikům ve vlastnictví místních veřejných správ (aziende municipalizzate). Nicméně příjemcům podpory bylo povoleno vrátit podporu ve splátkách, v období 24 měsíců, a toto ustanovení bylo schváleno úřadem Agenzia delle entrate v rozhodnutí ze dne 1. června 2005. |
| --- | --- |

(11)

Procedura zpětného získávání částek byla velmi pomalá. Itálie schválila zákon ze dne 18. dubna 2005, č. 62, jehož článek 27 stanoví, že v souladu s uplatněním výše uvedeného rozhodnutí Komise musí být získána zpět podpora poskytnutá podnikům ve vlastnictví místních veřejných správ (aziende municipalizzate). Nicméně příjemcům podpory bylo povoleno vrátit podporu ve splátkách, v období 24 měsíců, a toto ustanovení bylo schváleno úřadem Agenzia delle entrate v rozhodnutí ze dne 1. června 2005.

| (12) | Podle stanovisek doložených v rámci dosud probíhajícího případu T-297/02 ACEA v. Komise samotná společnost AEM Torino prohlásila, že požívala režimu podpor, které jsou předmětem rozhodnutí Komise 2003/193/ES, ve formě daňových úlev v letech 1997, 1998 a 1999 a zvýhodněných půjček poskytnutých Státní depozitní pokladnou (Cassa Depositi e Prestiti). |
| --- | --- |

(12)

Podle stanovisek doložených v rámci dosud probíhajícího případu T-297/02 ACEA v. Komise samotná společnost AEM Torino prohlásila, že požívala režimu podpor, které jsou předmětem rozhodnutí Komise 2003/193/ES, ve formě daňových úlev v letech 1997, 1998 a 1999 a zvýhodněných půjček poskytnutých Státní depozitní pokladnou (Cassa Depositi e Prestiti).

| (13) | Navíc, podle informací poskytnutých Itálií, společnost AEM Torino, během obvyklých procedur daňového řízení a vybírání daní, poskytla informace na základě rozhodnutí úřadu Agenzia delle entrate. Společnost AEM Torino měla vrátit částku protiprávní podpory do šedesáti dnů od sdělení výsledku řízení, který, podle informací zaslaných italskými orgány, jí měl být oznámen úřadem Agenzia delle entrate do dne 11. ledna 2006. Itálie nesdělila, zda společnost AEM Torino skutečně vrátila podporu ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(13)

Navíc, podle informací poskytnutých Itálií, společnost AEM Torino, během obvyklých procedur daňového řízení a vybírání daní, poskytla informace na základě rozhodnutí úřadu Agenzia delle entrate. Společnost AEM Torino měla vrátit částku protiprávní podpory do šedesáti dnů od sdělení výsledku řízení, který, podle informací zaslaných italskými orgány, jí měl být oznámen úřadem Agenzia delle entrate do dne 11. ledna 2006. Itálie nesdělila, zda společnost AEM Torino skutečně vrátila podporu ve stanovené lhůtě.

| (14) | Podle informací poskytnutých italskými orgány ohledně tohoto případu společnost AEM Torino nepožívala půjček poskytnutých Státní depozitní pokladnou Cassa depositi e prestiti. |
| --- | --- |

(14)

Podle informací poskytnutých italskými orgány ohledně tohoto případu společnost AEM Torino nepožívala půjček poskytnutých Státní depozitní pokladnou Cassa depositi e prestiti.

| (15) | Vzhledem k nemožnosti ověřit případné kumulování protiprávní podpory vyplacené v dřívější době na základě uplatnění italského režimu ve prospěch aziende municipalizzate s novou podporou, která je předmětem řízení, Komise vyzvala Itálii, aby se pro zajištění, že nedojde ke kumulování podpor, zavázala vyplatit podporu za uvíznuté náklady až poté, co bude vrácena dřívější protiprávní podpora. Itálie závazky v tomto smyslu nepřijala. |
| --- | --- |

(15)

Vzhledem k nemožnosti ověřit případné kumulování protiprávní podpory vyplacené v dřívější době na základě uplatnění italského režimu ve prospěch aziende municipalizzate s novou podporou, která je předmětem řízení, Komise vyzvala Itálii, aby se pro zajištění, že nedojde ke kumulování podpor, zavázala vyplatit podporu za uvíznuté náklady až poté, co bude vrácena dřívější protiprávní podpora. Itálie závazky v tomto smyslu nepřijala.

| (16) | Komise uvedla, že předmětné opatření musí být považováno za státní podporu. |
| --- | --- |

(16)

Komise uvedla, že předmětné opatření musí být považováno za státní podporu.

| (17) | Komise tudíž prošetřila soulad tohoto opatření s pravidly pro státní podpory opírajíc se hlavně o své oznámení o metodě analýzy státní podpory za uvízlé náklady (6), a dospěla k závěru, že metody použité pro výpočet výše částky a samotný výpočet odpovídaly všem bodům obsaženým v tomto oznámení. |
| --- | --- |

(17)

Komise tudíž prošetřila soulad tohoto opatření s pravidly pro státní podpory opírajíc se hlavně o své oznámení o metodě analýzy státní podpory za uvízlé náklady (6), a dospěla k závěru, že metody použité pro výpočet výše částky a samotný výpočet odpovídaly všem bodům obsaženým v tomto oznámení.

| (18) | Rozsudkem ze dne 15. května 1997 (rozhodnutí ve věci „Deggendorf“) (7) Soudní dvůr rozhodl, že „když Komise prošetřuje slučitelnost jedné státní podpory se společným trhem, musí vzít v úvahu všechny relevantní údaje, včetně, v případě potřeby, okolností již zvážených v dřívějším rozhodnutí, a povinnosti, které toto dřívější rozhodnutí mohlo uložit členskému státu“. Podle Soudního dvora nová podpora nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem, dokud nebyla vrácena dřívější protiprávní podpora, protože kumulace těchto podpor může zapříčinit vážné narušení hospodářské soutěže na společném trhu. |
| --- | --- |

(18)

Rozsudkem ze dne 15. května 1997 (rozhodnutí ve věci „Deggendorf“) (7) Soudní dvůr rozhodl, že „když Komise prošetřuje slučitelnost jedné státní podpory se společným trhem, musí vzít v úvahu všechny relevantní údaje, včetně, v případě potřeby, okolností již zvážených v dřívějším rozhodnutí, a povinnosti, které toto dřívější rozhodnutí mohlo uložit členskému státu“. Podle Soudního dvora nová podpora nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem, dokud nebyla vrácena dřívější protiprávní podpora, protože kumulace těchto podpor může zapříčinit vážné narušení hospodářské soutěže na společném trhu.

| (19) | Na základě této judikatury Komise tudíž zhodnotí novou podporu a ověří, zda příjemce nové podpory vrátil celou výši každé dřívější podpory, která měla být získána zpět podle zamítavého rozhodnutí přijatého Komisí. |
| --- | --- |

(19)

Na základě této judikatury Komise tudíž zhodnotí novou podporu a ověří, zda příjemce nové podpory vrátil celou výši každé dřívější podpory, která měla být získána zpět podle zamítavého rozhodnutí přijatého Komisí.

| (20) | Uplatněním zásady vyslovené ve výše uvedeném rozsudku na předmětný případ Komise uvádí, že: a) společnost AEM Torino obdržela dřívější podporu, konkrétně podporu udělenou aziende municipalizzate (viz body 9-15), která musí být získána zpět na základě rozhodnutí 2003/193/ES; b) italské orgány dosud nesplnily povinnost získat zpět výši podpory, což jim je nařízeno ve výše uvedeném rozhodnutí. Je pravdou, že rozhodnutí 2003/193/ES se týká režimu podpor, ale zároveň nařizuje získat zpět protiprávní a neslučitelnou podporu vyplacenou v rámci tohoto režimu. Kromě toho, společnost AEM Torino výslovně přiznala, že požívala tohoto režimu podpor a nebyly shledány důvody domnívat se, že v jejím případě, nyní šetřená opatření nepředstavují podporu, nebo představují nynější podporu, nebo byla prohlášena za slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(20)

Uplatněním zásady vyslovené ve výše uvedeném rozsudku na předmětný případ Komise uvádí, že: a) společnost AEM Torino obdržela dřívější podporu, konkrétně podporu udělenou aziende municipalizzate (viz body 9-15), která musí být získána zpět na základě rozhodnutí 2003/193/ES; b) italské orgány dosud nesplnily povinnost získat zpět výši podpory, což jim je nařízeno ve výše uvedeném rozhodnutí. Je pravdou, že rozhodnutí 2003/193/ES se týká režimu podpor, ale zároveň nařizuje získat zpět protiprávní a neslučitelnou podporu vyplacenou v rámci tohoto režimu. Kromě toho, společnost AEM Torino výslovně přiznala, že požívala tohoto režimu podpor a nebyly shledány důvody domnívat se, že v jejím případě, nyní šetřená opatření nepředstavují podporu, nebo představují nynější podporu, nebo byla prohlášena za slučitelná se společným trhem.

| (21) | Čtyři roky po přijetí rozhodnutí 2003/193/ES italské orgány dosud nezískaly zpět protiprávní podporu. Oznámily Komisi, že se nacházejí ještě ve fázi přijetí a uplatnění náležitých administrativních opatření k tomu, aby splnily povinnost získat podporu zpět. |
| --- | --- |

(21)

Čtyři roky po přijetí rozhodnutí 2003/193/ES italské orgány dosud nezískaly zpět protiprávní podporu. Oznámily Komisi, že se nacházejí ještě ve fázi přijetí a uplatnění náležitých administrativních opatření k tomu, aby splnily povinnost získat podporu zpět.

| (22) | Itálie zejména oznámila, že společnost AEM Torino předložila úřadu Agenzia delle Entrate prohlášení, ve kterém se zavazuje k zaplacení částek, které Agenzia delle Entrate bude od ní požadovat. Avšak italské orgány nebyly schopny uvést:






  — | částku, kterou společnost AEM Torino bude muset vrátit v proceduře vrácení podpory; |
| --- | --- | --- |

(22)

Itálie zejména oznámila, že společnost AEM Torino předložila úřadu Agenzia delle Entrate prohlášení, ve kterém se zavazuje k zaplacení částek, které Agenzia delle Entrate bude od ní požadovat. Avšak italské orgány nebyly schopny uvést:

—

částku, kterou společnost AEM Torino bude muset vrátit v proceduře vrácení podpory;

| — | podmínky platby. Itálie oznámila, že společnost AEM Torino měla vrátit podporu do 11. března 2006, ale v žádném případě neslíbila, že platba bude provedena v plné výši (včetně úroků) a okamžitě (bez využití doby 24 měsíců určené zákonem č. 62 ze dne 18. dubna 2005). |
| --- | --- |

—

podmínky platby. Itálie oznámila, že společnost AEM Torino měla vrátit podporu do 11. března 2006, ale v žádném případě neslíbila, že platba bude provedena v plné výši (včetně úroků) a okamžitě (bez využití doby 24 měsíců určené zákonem č. 62 ze dne 18. dubna 2005).

| (23) | Kromě toho není zřejmé, zda společnost AEM Torino obdržela nebo neobdržela zvýhodněnou půjčku poskytnutou Státní depozitní pokladnou (Cassa Depositi e Prestiti), která byla rozhodnutím 2003/193/ES označena za protiprávní a, v kladném případě, zda ji vrátila. |
| --- | --- |

(23)

Kromě toho není zřejmé, zda společnost AEM Torino obdržela nebo neobdržela zvýhodněnou půjčku poskytnutou Státní depozitní pokladnou (Cassa Depositi e Prestiti), která byla rozhodnutím 2003/193/ES označena za protiprávní a, v kladném případě, zda ji vrátila.

| (24) | Itálie tudíž v podstatě neobjasnila, zda byla již získána zpět předchozí podpora, kterou společnost AEM Torino pravděpodobně obdržela. Na základě výše uvedených informací je třeba dovodit, že společnost AEM Torino mohla obdržet a dosud nevrátila určité částky podpory vyplacené v rámci režimu podpor označeném v rozhodnutí 2003/193/ES za protiprávní. |
| --- | --- |

(24)

Itálie tudíž v podstatě neobjasnila, zda byla již získána zpět předchozí podpora, kterou společnost AEM Torino pravděpodobně obdržela. Na základě výše uvedených informací je třeba dovodit, že společnost AEM Torino mohla obdržet a dosud nevrátila určité částky podpory vyplacené v rámci režimu podpor označeném v rozhodnutí 2003/193/ES za protiprávní.

| (25) | Komise není schopna určit částku podpory, kterou společnost AEM Torino již obdržela před novou, nyní šetřenou podporou, a kterou musí ještě vrátit. Komise nemůže ani zhodnotit kumulativní účinek „staré“ a „nové“ podpory ve prospěch společnosti AEM Torino a pravděpodobné narušení hospodářské soutěže, které by tato kumulace způsobila na společném trhu. |
| --- | --- |

(25)

Komise není schopna určit částku podpory, kterou společnost AEM Torino již obdržela před novou, nyní šetřenou podporou, a kterou musí ještě vrátit. Komise nemůže ani zhodnotit kumulativní účinek „staré“ a „nové“ podpory ve prospěch společnosti AEM Torino a pravděpodobné narušení hospodářské soutěže, které by tato kumulace způsobila na společném trhu.

| (26) | V souladu s rozsudkem ve věci Deggendorf Komise musí přihlížet k okolnostem prošetřeným již v předchozím rozhodnutí a k povinnostem, které mohly být tímto rozhodnutím uloženy členskému státu, a nemůže rozhodnout ohledně slučitelnosti nové podpory se společným trhem, dokud nebyla vrácena dřívější protiprávní podpora. |
| --- | --- |

(26)

V souladu s rozsudkem ve věci Deggendorf Komise musí přihlížet k okolnostem prošetřeným již v předchozím rozhodnutí a k povinnostem, které mohly být tímto rozhodnutím uloženy členskému státu, a nemůže rozhodnout ohledně slučitelnosti nové podpory se společným trhem, dokud nebyla vrácena dřívější protiprávní podpora.

| (27) | Podporu na vrácení uvízlých nákladů nelze kromě toho kumulovat s žádnou jinou podporou. |
| --- | --- |

(27)

Podporu na vrácení uvízlých nákladů nelze kromě toho kumulovat s žádnou jinou podporou.

| (28) | V souladu se zásadou vyslovenou Soudním dvorem v rozhodnutí ve věci Deggendorf, riziku kumulativního účinku dvou opatření a narušení hospodářské soutěže by se předešlo pouze závazkem poskytnout novou podporu až po navrácení celé výše předchozí podpory. |
| --- | --- |

(28)

V souladu se zásadou vyslovenou Soudním dvorem v rozhodnutí ve věci Deggendorf, riziku kumulativního účinku dvou opatření a narušení hospodářské soutěže by se předešlo pouze závazkem poskytnout novou podporu až po navrácení celé výše předchozí podpory.

| (29) | Itálie byla opakovaně vyzvána k přijetí opatření v tomto smyslu, ale odmítla. |
| --- | --- |

(29)

Itálie byla opakovaně vyzvána k přijetí opatření v tomto smyslu, ale odmítla.

| (30) | Tudíž existuje kumulativní účinek dvou podpor, který Komise nemůže adekvátně zhodnotit. V této fázi by proto oznámená podpora nemohla být prohlášena za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(30)

Tudíž existuje kumulativní účinek dvou podpor, který Komise nemůže adekvátně zhodnotit. V této fázi by proto oznámená podpora nemohla být prohlášena za slučitelnou se společným trhem.

| (31) | Ani Itálie ani příjemce podpory nerozptýlili pochybnosti, které vedly k rozhodnutí zahájit řízení. Itálie neodpověděla na dopis, ve kterém jí bylo oznámeno zahájení řízení, a ani společnost AEM Torino nedoložila informace. |
| --- | --- |

(31)

Ani Itálie ani příjemce podpory nerozptýlili pochybnosti, které vedly k rozhodnutí zahájit řízení. Itálie neodpověděla na dopis, ve kterém jí bylo oznámeno zahájení řízení, a ani společnost AEM Torino nedoložila informace.

| (32) | Důvody, které vedly Komisi k zahájení řízení, nebyly napadnuty. Opatření představuje podporu, která může být považována za slučitelnou se společným trhem na základě metody vztahující se na uvízlé náklady. Avšak vzhledem k případné kumulaci podpory s předchozí podporou, kterou příjemce nevrátil, Komise není schopna ověřit kumulativní účinek dvou podpor. |
| --- | --- |

(32)

Důvody, které vedly Komisi k zahájení řízení, nebyly napadnuty. Opatření představuje podporu, která může být považována za slučitelnou se společným trhem na základě metody vztahující se na uvízlé náklady. Avšak vzhledem k případné kumulaci podpory s předchozí podporou, kterou příjemce nevrátil, Komise není schopna ověřit kumulativní účinek dvou podpor.

| (33) | Itálie neposkytla žádnou informaci, která by umožnila Komisi zhodnotit případnou kumulaci. Navíc procedura navrácení dřívější podpory byla velmi pomalá a obtížná. Dne 19. ledna 2005 Komise podle článku 88, odst. 2 Smlouvy o ES tudíž rozhodla postoupit věc Soudnímu dvoru, aby zajistila okamžité a účinné uplatnění rozhodnutí 2003/193/ES. |
| --- | --- |

(33)

Itálie neposkytla žádnou informaci, která by umožnila Komisi zhodnotit případnou kumulaci. Navíc procedura navrácení dřívější podpory byla velmi pomalá a obtížná. Dne 19. ledna 2005 Komise podle článku 88, odst. 2 Smlouvy o ES tudíž rozhodla postoupit věc Soudnímu dvoru, aby zajistila okamžité a účinné uplatnění rozhodnutí 2003/193/ES.

| (34) | Dne 1. ledna 2006 Soudní dvůr rozhodl (8), že vzhledem ke skutečnosti, že Itálie do stanovené lhůty nepřijala všechna opatření nezbytná k vrácení protiprávní podpory neslučitelné se společným trhem, nesplnila Smlouvou stanovené povinnosti. |
| --- | --- |

(34)

Dne 1. ledna 2006 Soudní dvůr rozhodl (8), že vzhledem ke skutečnosti, že Itálie do stanovené lhůty nepřijala všechna opatření nezbytná k vrácení protiprávní podpory neslučitelné se společným trhem, nesplnila Smlouvou stanovené povinnosti.

| (35) | Úkolem Komise je zajistit, aby nová podpora byla vyplacena pouze v případě, kdy je možné vyloučit riziko kumulace podpor, tudíž pouze poté, co společnost AEM Torino vrátí celou výši protiprávní podpory neslučitelné se společným trhem, která jí byla poskytnuta. |
| --- | --- |

(35)

Úkolem Komise je zajistit, aby nová podpora byla vyplacena pouze v případě, kdy je možné vyloučit riziko kumulace podpor, tudíž pouze poté, co společnost AEM Torino vrátí celou výši protiprávní podpory neslučitelné se společným trhem, která jí byla poskytnuta.

| (36) | Z toho vyplývá, že Komise musí důsledně ověřit, zda výše uvedená podmínka byla splněna. |
| --- | --- |

(36)

Z toho vyplývá, že Komise musí důsledně ověřit, zda výše uvedená podmínka byla splněna.

| (37) | V důsledku toho je nutné umožnit Itálii poskytnout novou podporu až poté, co Itálie doloží Komisi důkaz o tom, že od společnosti AEM Torino získala zpět celou výši dřívější protiprávně poskytnuté podpory. |
| --- | --- |

(37)

V důsledku toho je nutné umožnit Itálii poskytnout novou podporu až poté, co Itálie doloží Komisi důkaz o tom, že od společnosti AEM Torino získala zpět celou výši dřívější protiprávně poskytnuté podpory.

| (38) | Vzhledem k výše uvedenému, Komise potvrzuje své hodnocení, podle kterého oznámené opatření, týkající se podpory za uvízlé náklady, kterou Itálie hodlá poskytnout společnosti AEM Torino, musí být považováno za podporu slučitelnou se Smlouvou o ES. |
| --- | --- |

(38)

Vzhledem k výše uvedenému, Komise potvrzuje své hodnocení, podle kterého oznámené opatření, týkající se podpory za uvízlé náklady, kterou Itálie hodlá poskytnout společnosti AEM Torino, musí být považováno za podporu slučitelnou se Smlouvou o ES.

| (39) | Avšak provedené šetření potvrdilo, že Komise není schopna ověřit, zda důsledek kumulace nové podpory a předchozí protiprávní podpory neslučitelné se společným trhem představuje nedovolené narušení hospodářské soutěže, které může být v rozporu se Smlouvou o ES. |
| --- | --- |

(39)

Avšak provedené šetření potvrdilo, že Komise není schopna ověřit, zda důsledek kumulace nové podpory a předchozí protiprávní podpory neslučitelné se společným trhem představuje nedovolené narušení hospodářské soutěže, které může být v rozporu se Smlouvou o ES.

| (40) | V důsledku toho, podle článku 7 odst. 4 nařízení č. 659/99 (9), Komise dospěla k závěru, že oznámená podpora nemůže být poskytnuta příjemci dříve, než tento příjemce vrátí předchozí protiprávní podporu neslučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(40)

V důsledku toho, podle článku 7 odst. 4 nařízení č. 659/99 (9), Komise dospěla k závěru, že oznámená podpora nemůže být poskytnuta příjemci dříve, než tento příjemce vrátí předchozí protiprávní podporu neslučitelnou se společným trhem.

| (41) | Konečně, před poskytnutím předmětné podpory, Itálie musí předložit Komisi důkaz, že společnost AEM Torino vrátila celou výši podpory, která jí byla v minulosti poskytnuta. |
| --- | --- |

(41)

Konečně, před poskytnutím předmětné podpory, Itálie musí předložit Komisi důkaz, že společnost AEM Torino vrátila celou výši podpory, která jí byla v minulosti poskytnuta.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpora ve výši 16 338 milionů EUR, kterou má Itálie v úmyslu poskytnout společnosti AEM Torino za uvízlé náklady, je slučitelná se společným trhem za podmínek uvedených v článku 2.

Článek 2

Podpora uvedená v článku 1 nemůže být vyplacena dříve, než Itálie předloží Komisi důkaz, že společnost AEM Torino neobdržela dřívější podporu poskytnutou v rámci režimu ve prospěch „aziende municipalizzate“, která byla v rozhodnutí 2003/193/ES prohlášena za protiprávní a neslučitelnou se Smlouvou, nebo důkaz, že společnost AEM Torino vrátila s úroky předchozí podporu, kterou obdržela v rámci výše uvedeného režimu.

Článek 3

Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Itálie informuje Komisi o opatřeních, která přijala k jeho splnění.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu, dne 8. listopadu 2006.

Za Komisi

Neelie KROES

Členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 116, 17.5.2006, s. 2.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Rozhodnutí Komise ze dne 1. prosince 2004 ve věci N 490/00, zejména část týkající se „stranded impianti“.

3

(4)  Úř. věst. L 77, 24.3.2003, s. 21.

4

(5)  Článek 3 rozhodnutí Komise nařizuje Itálii přijmout všechna opatření nezbytná k tomu, aby získala zpět od příjemců podporu, kterou jim poskytla.

5

(6)  Přijaté Komisí dne 26. července 2001. K dispozici na webových stránkách Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/it.pdf. Zaslané členským státům dopisem ze dne 6. srpna 2001 (ref. SG (2001) D/290869).

6

(7)  Rozhodnutí Soudního dvora ze dne 15. května 1997, ve věci C-355/95 TWD v. Komise, Sb. rozh. I-2549, odst. 25-26 („rozsudek ve věci Deggendorf“).

7

TWD v. Komise

(8)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 1.6.2006, ve věci C-207/05 Komise v. Itálie (dosud nezveřejněný).

8

(9)  Úř. Věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

9

---

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

Smíšený výbor EHP

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/66

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 129/2006

ze dne 27. října 2006

kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména s ohledem na článek 98 Dohody,

vzhledem k těmto důvodům,

| (1) | Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 82/2006 ze dne 7. července 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 82/2006 ze dne 7. července 2006 (1).

| (2) | Rozhodnutí Komise 2006/257/ES ze dne 9. února 2006, kterým se mění rozhodnutí 96/335/ES stanovící soupis a společnou nomenklaturu přísad používaných v kosmetických prostředcích (2), má být začleněno do Dohody, |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2006/257/ES ze dne 9. února 2006, kterým se mění rozhodnutí 96/335/ES stanovící soupis a společnou nomenklaturu přísad používaných v kosmetických prostředcích (2), má být začleněno do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V bodě 10 (rozhodnutí Rady 96/335/ES) kapitoly XVI přílohy II Dohody se doplňuje nová odrážka v tomto znění:

„ve znění:

| — | 32006 D 0257: rozhodnutí Komise 2006/257/ES ze dne 9. února 2006 (Úř. věst. L 97, 5.4.2006, s. 1).“ |
| --- | --- |

—

32006 D 0257: rozhodnutí Komise 2006/257/ES ze dne 9. února 2006 (Úř. věst. L 97, 5.4.2006, s. 1).“

Článek 2

Znění rozhodnutí 2006/257/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. října 2006, ze předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. října 2006.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Oda Helen SLETNES

---

(1)  Úř. věst. L 289, 19. 10. 2006, s. 14.

1

(2)  Úř. věst. L 97, 5. 4. 2006, s. 1.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/68

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 130/2006

ze dne 27. října 2006,

kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha IX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 119/2006 ze dne 22. září 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha IX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 119/2006 ze dne 22. září 2006 (1).

| (2) | Směrnice Komise 2006/29/ES ze dne 8. března 2006, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES, pokud jde o zařazení nebo vyřazení určitých institucí z působnosti směrnice (2), má být začleněna do Dohody, |
| --- | --- |

(2)

Směrnice Komise 2006/29/ES ze dne 8. března 2006, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES, pokud jde o zařazení nebo vyřazení určitých institucí z působnosti směrnice (2), má být začleněna do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V bodě 14 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES) kapitoly IX Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „– | 32006 L 0029: směrnice Komise 2006/29/ES ze dne 8. března 2006 (Úř. věst. L 70, 9.3.2006, s. 50).“ |
| --- | --- |

„–

32006 L 0029: směrnice Komise 2006/29/ES ze dne 8. března 2006 (Úř. věst. L 70, 9.3.2006, s. 50).“

Článek 2

Znění směrnice 2006/29/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. října 2006 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. října 2006.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Oda Helen SLETNES

---

(1)  Úř. věst. L 333, 30.11.2006, s. 44.

1

(2)  Úř. věst. L 70, 9. 3. 2006, s. 50.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/69

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 131/2006

ze dne 27. října 2006,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům,

| (1) | Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 123/2006 ze dne 22. září 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 123/2006 ze dne 22. září 2006 (1).

| (2) | Do Dohody je třeba začlenit nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 ze dne 15. února 2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95 (2). |
| --- | --- |

(2)

Do Dohody je třeba začlenit nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 ze dne 15. února 2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95 (2).

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Příloha XIII Dohody se mění takto:

| 1. | Za bod 56t (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES) se vkládá nový bod, který zní:






  „56u. | 32006 R 0336: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 ze dne 15. února 2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95 (Úř. věst. L 64, 4.3.2006, s. 1).
  Pro účely Dohody se nařízení upravuje takto:
  S ohledem na Norsko zní čl. 3 odst. 2 písm. e):
  ‚osobní lodě jiné než:






  (i) | osobní lodě typu ro-ro a |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Za bod 56t (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES) se vkládá nový bod, který zní:

„56u.

32006 R 0336: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 ze dne 15. února 2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95 (Úř. věst. L 64, 4.3.2006, s. 1).

Pro účely Dohody se nařízení upravuje takto:

S ohledem na Norsko zní čl. 3 odst. 2 písm. e):

‚osobní lodě jiné než:

(i)

osobní lodě typu ro-ro a

| (ii) | osobní lodě s více než 100 cestujícími plující pod vlajkou Norska |
| --- | --- |

(ii)

osobní lodě s více než 100 cestujícími plující pod vlajkou Norska

v námořních oblastech třídy C a D vymezené v článku 4 směrnice 98/18/E‘“

| 2. | Znění bodu 56c (nařízení Rady (EHS) č. 3051/95) se zrušuje. |
| --- | --- |

2.

Znění bodu 56c (nařízení Rady (EHS) č. 3051/95) se zrušuje.

Článek 2

Znění nařízení (ES) č. 336/2006 v islandském a norském jazyce, která se zveřejní v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. října 2006 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. října 2006.

Za Smíšený výbor EHP

předsedkyně

Oda Helen SLETNES

---

(1)  Úř. věst. L 333, 30.11.2006, s. 52.

1

(2)  Úř. věst. L 64, 4.3.2006, s. 1.

2

(3)  Byly oznámeny ústavní požadavky.

3

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/71

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 132/2006

ze dne 27. října 2006,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 123/2006 ze dne 22. září 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 123/2006 ze dne 22. září 2006 (1).

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 706/2006 ze dne 8. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1702/2003, pokud jde o dobu, po kterou mohou členské státy vydávat oprávnění s omezenou dobou platnosti (2), má být začleněno do Dohody. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 706/2006 ze dne 8. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1702/2003, pokud jde o dobu, po kterou mohou členské státy vydávat oprávnění s omezenou dobou platnosti (2), má být začleněno do Dohody.

| (3) | Nařízení Komise (ES) č. 707/2006 ze dne 8. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 2042/2003, pokud jde o oprávnění s omezenou dobou platnosti a přílohy I a III (3), má být začleněno do Dohody, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise (ES) č. 707/2006 ze dne 8. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 2042/2003, pokud jde o oprávnění s omezenou dobou platnosti a přílohy I a III (3), má být začleněno do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Příloha XIII Dohody se mění takto:

| 1. | V bodě 66p (nařízení Komise (ES) č. 1702/2003) se doplňuje nová odrážka, která zní:






  „– | 32006 R 0706: nařízení Komise (ES) č. 706/2006 ze dne 8. května 2006 (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 16).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V bodě 66p (nařízení Komise (ES) č. 1702/2003) se doplňuje nová odrážka, která zní:

„–

32006 R 0706: nařízení Komise (ES) č. 706/2006 ze dne 8. května 2006 (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 16).“

| 2. | V bodě 66q (nařízení Komise (ES) č. 2042/2003) se doplňují tato slova:
  „ve znění:






  — | 32006 R 0707: nařízení Komise (ES) č. 707/2006 ze dne 8. května 2006 (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 17).“ |
| --- | --- | --- |

2.

V bodě 66q (nařízení Komise (ES) č. 2042/2003) se doplňují tato slova:

„ve znění:

—

32006 R 0707: nařízení Komise (ES) č. 707/2006 ze dne 8. května 2006 (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 17).“

Článek 2

Znění nařízení (ES) č. 706/2006 a (ES) č. 707/2006 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. října 2006 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (4).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. října 2006.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Oda Helen SLETNES

---

(1)  Úř. věst. L 333, 30. 11. 2006, s. 52.

1

(2)  Úř. věst. L 122, 9. 5. 2006, s. 16.

2

(3)  Úř. věst. L 122, 9. 5. 2006, s. 17.

3

(4)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

4

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/73

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 133/2006

ze dne 27. října 2006,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 123/2006 ze dne 22. září 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 123/2006 ze dne 22. září 2006 (1).

| (2) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (2), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (3), nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (4) a nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (5), byla začleněna do Dohody rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 67/2006 (6) ze dne 2. června 2006 s úpravami pro některé země. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (2), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (3), nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (4) a nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (5), byla začleněna do Dohody rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 67/2006 (6) ze dne 2. června 2006 s úpravami pro některé země.

| (3) | Nařízení Komise (ES) č. 730/2006 ze dne 11. května 2006 o klasifikaci vzdušného prostoru a o přístupu letů podle pravidel pro let za viditelnosti nad letovou hladinu 195 (7), má být začleněno do Dohody, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise (ES) č. 730/2006 ze dne 11. května 2006 o klasifikaci vzdušného prostoru a o přístupu letů podle pravidel pro let za viditelnosti nad letovou hladinu 195 (7), má být začleněno do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Za bod 66w (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004) přílohy XIII Dohody se vkládá nový bod, který zní:

| „66wa. | 32006 R 0730: Nařízení Komise (ES) č. 730/2006 ze dne 11. května 2006 o klasifikaci vzdušného prostoru a o přístupu letů podle pravidel pro let za viditelnosti nad letovou hladinu 195 (Úř. věst. L 128, 16.5.2006, s. 3)“ |
| --- | --- |

„66wa.

32006 R 0730: Nařízení Komise (ES) č. 730/2006 ze dne 11. května 2006 o klasifikaci vzdušného prostoru a o přístupu letů podle pravidel pro let za viditelnosti nad letovou hladinu 195 (Úř. věst. L 128, 16.5.2006, s. 3)“

Článek 2

Znění nařízení (ES) č. 730/2006 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Úředního věstníku Evropské unie

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. října 2006 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (8), nebo v den vstupu v platnost rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 67/2006 ze dne 2. června 2006, podle toho, které datum je pozdější.

8

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

Úředního věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 27. října 2006.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Oda Helen SLETNES

---

(1)  Úř. věst. L 333, 30.11.2006, s. 52.

1

(2)  Úř. věst. L 96, 31. 3. 2004, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 10.

3

(4)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 20.

4

(5)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 26.

5

(6)  Úř. věst. L 245, 7. 9. 2006, s. 18.

6

(7)  Úř. věst. L 128, 16. 5. 2006, s. 3.

7

(8)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

8

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/75

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 134/2006

ze dne 27. října 2006,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 123/2006 ze dne 22. září 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 123/2006 ze dne 22. září 2006 (1).

| (2) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (2), nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (3) a nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (4) byla začleněna do Dohody rozhodnutím Smíšeného výbory EHP č. 67/2006 (5) ze dne 2. června 2006 s úpravami pro některé země. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (2), nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (3) a nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (4) byla začleněna do Dohody rozhodnutím Smíšeného výbory EHP č. 67/2006 (5) ze dne 2. června 2006 s úpravami pro některé země.

| (3) | Nařízení Komise (ES) č. 1032/2006 ze dne 6. července 2006, kterým se stanoví požadavky na automatické systémy pro výměnu letových údajů pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu (6), má být začleněno do Dohody. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise (ES) č. 1032/2006 ze dne 6. července 2006, kterým se stanoví požadavky na automatické systémy pro výměnu letových údajů pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu (6), má být začleněno do Dohody.

| (4) | Nařízení Komise (ES) č. 1033/2006 ze dne 4. července 2006, kterým se stanoví požadavky na postupy pro letové plány v předletové fázi pro jednotné evropské nebe (7), má být začleněno do Dohody, |
| --- | --- |

(4)

Nařízení Komise (ES) č. 1033/2006 ze dne 4. července 2006, kterým se stanoví požadavky na postupy pro letové plány v předletové fázi pro jednotné evropské nebe (7), má být začleněno do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Za bod 66wa (nařízení Komise (ES) č. 730/2006) přílohy XIII Dohody se vkládají nové body, které znějí:

| „66wb. | 32006 R 1032: Nařízení Komise (ES) č. 1032/2006 ze dne 6. července 2006, kterým se stanoví požadavky na automatické systémy pro výměnu letových údajů pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu (Úř. věst. L 186, 7.7.2006, s. 27). |
| --- | --- |

„66wb.

32006 R 1032: Nařízení Komise (ES) č. 1032/2006 ze dne 6. července 2006, kterým se stanoví požadavky na automatické systémy pro výměnu letových údajů pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu (Úř. věst. L 186, 7.7.2006, s. 27).

| 66wc. | 32006 R 1033: Nařízení Komise (ES) č. 1033/2006 ze dne 4. července 2006, kterým se stanoví požadavky na postupy pro letové plány v předletové fázi pro jednotné evropské nebe (Úř. věst. L 186, 7.7.2006, s. 46).“ |
| --- | --- |

66wc.

32006 R 1033: Nařízení Komise (ES) č. 1033/2006 ze dne 4. července 2006, kterým se stanoví požadavky na postupy pro letové plány v předletové fázi pro jednotné evropské nebe (Úř. věst. L 186, 7.7.2006, s. 46).“

Článek 2

Znění nařízení (ES) č. 1032/2006 a č. 1033/2006 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Úředního věstníku Evropské unie

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. října 2006 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (8), nebo v den vstupu v platnost rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 67/2006 ze dne 2. června 2006, podle toho, které datum je pozdější.

8

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

Úředního věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 27. října 2006.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Oda Helen SLETNES

---

(1)  Úř. věst. L 333, 30.11.2006, s. 52.

1

(2)  Úř. věst. L 96, 31. 3. 2004, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 96, 31. 3. 2004, s. 20.

3

(4)  Úř. věst. L 96, 31. 3. 2004, s. 26.

4

(5)  Úř. věst. L 245, 7. 9. 2006, s. 18.

5

(6)  Úř. věst. L 186, 7. 7. 2006, s. 27.

6

(7)  Úř. věst. L 186, 7. 7. 2006, s. 46.

7

(8)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

8

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/77

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 135/2006

ze dne 27. října 2006,

kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 126/2006 ze dne 22. září 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 126/2006 ze dne 22. září 2006 (1).

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 601/2006 ze dne 18. dubna 2006, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005, pokud jde o formát a postup pro předávání údajů (2), má být začleněno do Dohody. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 601/2006 ze dne 18. dubna 2006, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005, pokud jde o formát a postup pro předávání údajů (2), má být začleněno do Dohody.

| (3) | Nařízení Komise (ES) č. 602/2006 ze dne 18. dubna 2006, kterým se upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005 aktualizací požadavků na údaje (3), má být začleněno do Dohody, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise (ES) č. 602/2006 ze dne 18. dubna 2006, kterým se upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005 aktualizací požadavků na údaje (3), má být začleněno do Dohody,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Příloha XXI Dohody se mění takto:

| 1. | Do bodu 19s (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005) se doplňuje následující text:
  „ve znění:






  — | 32006 R 0602: nařízení Komise (ES) č. 602/2006 ze dne 18. dubna 2006 (Úř. věst. L 106, 19.4.2006, s. 10).“ |
| --- | --- | --- |

1.

Do bodu 19s (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005) se doplňuje následující text:

„ve znění:

—

32006 R 0602: nařízení Komise (ES) č. 602/2006 ze dne 18. dubna 2006 (Úř. věst. L 106, 19.4.2006, s. 10).“

| 2. | Za bod 19s (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005) se vkládá nový bod, který zní:






  „19sa. | 32006 R 0601: Nařízení Komise (ES) č. 601/2006 ze dne 18. dubna 2006, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005, pokud jde o formát a postup pro předávání údajů (Úř. věst. L 106, 19.4.2006, s. 7).“ |
| --- | --- | --- |

2.

Za bod 19s (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005) se vkládá nový bod, který zní:

„19sa.

32006 R 0601: Nařízení Komise (ES) č. 601/2006 ze dne 18. dubna 2006, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005, pokud jde o formát a postup pro předávání údajů (Úř. věst. L 106, 19.4.2006, s. 7).“

Článek 2

Znění nařízení (ES) č. 601/2006 a č. 602/2006 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. října 2006 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (4).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. října 2006.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Oda Helen SLETNES

---

(1)  Úř. věst. L 333, 30.11.2006, s. 57.

1

(2)  Úř. věst. L 106, 19. 4. 2006, s. 7.

2

(3)  Úř. věst. L 106, 19. 4. 2006, s. 10.

3

(4)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

4

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/79

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 136/2006

ze dne 27. října 2006,

kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům,

| (1) | Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 126/2006 ze dne 22. září 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 126/2006 ze dne 22. září 2006 (1).

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 676/2006 ze dne 2. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1980/2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o definice a aktualizované definice (2), má být začleněno do Dohody. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 676/2006 ze dne 2. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1980/2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o definice a aktualizované definice (2), má být začleněno do Dohody.

| (3) | Nařízení Komise (ES) č. 698/2006 ze dne 5. května 2006, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 530/1999 s ohledem na hodnocení kvality strukturální statistiky nákladů práce a výdělků (3), má být začleněno do Dohody. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise (ES) č. 698/2006 ze dne 5. května 2006, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 530/1999 s ohledem na hodnocení kvality strukturální statistiky nákladů práce a výdělků (3), má být začleněno do Dohody.

| (4) | Nařízení Rady (ES) č. 701/2006 ze dne 25. dubna 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2494/95, pokud jde o časový rozsah zjišťování cen harmonizovaného indexu spotřebitelských cen (4), má být začleněno do Dohody. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení Rady (ES) č. 701/2006 ze dne 25. dubna 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2494/95, pokud jde o časový rozsah zjišťování cen harmonizovaného indexu spotřebitelských cen (4), má být začleněno do Dohody.

| (5) | Nařízením (ES) č. 698/2006 se ruší nařízení Komise (ES) č. 452/2000 (5) a 72/2002 (6), která jsou začleněna do Dohody, a které je proto třeba zrušit v Dohodě, |
| --- | --- |

(5)

Nařízením (ES) č. 698/2006 se ruší nařízení Komise (ES) č. 452/2000 (5) a 72/2002 (6), která jsou začleněna do Dohody, a které je proto třeba zrušit v Dohodě,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Příloha XXI Dohody se mění takto:

| 1. | V bodě 18j (nařízení Komise (ES) č. 1980/2003) se doplňují tato slova:
  „ve znění:






  — | 32006 R 0676: nařízení Komise (ES) č. 676/2006 ze dne 2. května 2006 (Úř. věst. L 118, 3.5.2006, s. 3).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V bodě 18j (nařízení Komise (ES) č. 1980/2003) se doplňují tato slova:

„ve znění:

—

32006 R 0676: nařízení Komise (ES) č. 676/2006 ze dne 2. května 2006 (Úř. věst. L 118, 3.5.2006, s. 3).“

| 2. | Znění bodu 18f (nařízení Komise (ES) č. 72/2002) se nahrazuje tímto:
  „32006 R 0698: Nařízení Komise (ES) č. 698/2006 ze dne 5. května 2006, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 530/1999 s ohledem na hodnocení kvality strukturální statistiky nákladů práce a výdělků (Úř. věst. L 121, 6.5.2006, s. 30).“ |
| --- | --- |

2.

Znění bodu 18f (nařízení Komise (ES) č. 72/2002) se nahrazuje tímto:

„32006 R 0698: Nařízení Komise (ES) č. 698/2006 ze dne 5. května 2006, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 530/1999 s ohledem na hodnocení kvality strukturální statistiky nákladů práce a výdělků (Úř. věst. L 121, 6.5.2006, s. 30).“

| 3. | Znění bodu 18da (nařízení Komise (ES) č. 452/2000) se zrušuje. |
| --- | --- |

3.

Znění bodu 18da (nařízení Komise (ES) č. 452/2000) se zrušuje.

| 4. | Za bod 19v (nařízení Komise (ES) č. 1708/2005) se vkládá nový bod, který zní:






  „19w. | 32006 R 0701: Nařízení Rady (ES) č. 701/2006 ze dne 25. dubna 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2494/95, pokud jde o časový rozsah zjišťování cen harmonizovaného indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 3).“ |
| --- | --- | --- |

4.

Za bod 19v (nařízení Komise (ES) č. 1708/2005) se vkládá nový bod, který zní:

„19w.

32006 R 0701: Nařízení Rady (ES) č. 701/2006 ze dne 25. dubna 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2494/95, pokud jde o časový rozsah zjišťování cen harmonizovaného indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 3).“

Článek 2

Znění nařízení (ES) č. 676/2006, (ES) č. 698/2006 a (ES) č. 701/2006 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. října 2006 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (7).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. října 2006.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Oda Helen SLETNES

---

(1)  Úř. věst. L 333, 30. 11 .2006, s. 57.

1

(2)  Úř. věst. L 118, 3. 5. 2006, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 121, 6. 5. 2006, s. 30.

3

(4)  Úř. věst. L 122, 9. 5. 2006, s. 3.

4

(5)  Úř. věst. L 55, 29. 2. 2000, s. 53.

5

(6)  Úř. věst. L 15, 17. 1. 2002, s. 7.

6

(7)  Byly oznámeny ústavní požadavky.

7

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/81

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 137/2006

ze dne 27. října 2006,

kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XXII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 127/2006 ze dne 22. září 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XXII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 127/2006 ze dne 22. září 2006 (1).

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 708/2006 ze dne 8. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní účetní standard (IAS) 21 a Výklad 7 Výboru pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) (2), má být začleněno do Dohody. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 708/2006 ze dne 8. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní účetní standard (IAS) 21 a Výklad 7 Výboru pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) (2), má být začleněno do Dohody.

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V bodě 10ba (nařízení Komise (ES) č. 1725/2003) přílohy XXII Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „– | 32006 R 0708: nařízení Komise (ES) č. 708/2006 ze dne 8. května 2006 (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 19).“ |
| --- | --- |

„–

32006 R 0708: nařízení Komise (ES) č. 708/2006 ze dne 8. května 2006 (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 19).“

Článek 2

Znění nařízení (ES) č. 708/2006 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost 20 dnů po jeho přijetí za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. října 2006.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Oda Helen SLETNES

---

(1)  Úř. věst. L 333, 30. 11. 2006, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 122, 9. 5. 2006, s. 19.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/83

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 138/2006

ze dne 27. října 2006,

kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na články 86 a 98 této Dohody,

vzhledem k těmto důvodům,

| (1) | Protokol 31 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 39/2006 ze dne 10. března 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Protokol 31 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 39/2006 ze dne 10. března 2006 (1).

| (2) | Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody, aby zahrnovala rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 771/2006/ES ze dne 17. května 2006 o vyhlášení Evropského roku rovných příležitostí pro všechny (2007) – Směrem ke spravedlivé společnosti (2). |
| --- | --- |

(2)

Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody, aby zahrnovala rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 771/2006/ES ze dne 17. května 2006 o vyhlášení Evropského roku rovných příležitostí pro všechny (2007) – Směrem ke spravedlivé společnosti (2).

| (3) | Protokol 31 k Dohodě by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2007, |
| --- | --- |

(3)

Protokol 31 k Dohodě by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2007,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Článek 5 protokolu 31 k Dohodě se mění takto:

| 1. | odstavec 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   Státy ESVO se účastní programů a akcí Společenství uvedených v odst. 8 v prvních dvou odrážkách od 1. ledna 1996, programu uvedeného ve třetí odrážce od 1. ledna 2000, programu uvedeného ve čtvrté odrážce od 1. ledna 2001, programů uvedených v páté a šesté odrážce od 1. ledna 2002, programů uvedených v sedmé a osmé odrážce od 1. ledna 2004 a programu uvedeného v deváté odrážce od 1. ledna 2007.“ |
| --- | --- |

1.

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Státy ESVO se účastní programů a akcí Společenství uvedených v odst. 8 v prvních dvou odrážkách od 1. ledna 1996, programu uvedeného ve třetí odrážce od 1. ledna 2000, programu uvedeného ve čtvrté odrážce od 1. ledna 2001, programů uvedených v páté a šesté odrážce od 1. ledna 2002, programů uvedených v sedmé a osmé odrážce od 1. ledna 2004 a programu uvedeného v deváté odrážce od 1. ledna 2007.“

| 2. | V odstavci 8 se doplňuje nová odrážka, která zní:






  „– | 32006 D 0771: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 771/2006/ES ze dne 17. května 2006 o vyhlášení Evropského roku rovných příležitostí pro všechny (2007) – Směrem ke spravedlivé společnosti (Úř. věst. L 146, 31.5.2006, s. 1)“ |
| --- | --- | --- |

2.

V odstavci 8 se doplňuje nová odrážka, která zní:

„–

32006 D 0771: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 771/2006/ES ze dne 17. května 2006 o vyhlášení Evropského roku rovných příležitostí pro všechny (2007) – Směrem ke spravedlivé společnosti (Úř. věst. L 146, 31.5.2006, s. 1)“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bylo Smíšenému výboru EHP učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).

Použije se ode dne 1. ledna 2007.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. října 2006.

Za Smíšený výbor EHP

předsedkyně

Oda Helen SLETNES

---

(1)  Úř. věst. L 147, 1.6.2006, s. 61.

1

(2)  Úř. věst. L 146, 31.5.2006, s. 1.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/85 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/85

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 139/2006

ze dne 27. října 2006,

kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na články 86 a 98 této Dohody,

vzhledem k těmto důvodům,

| (1) | Protokol 31 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2004 ze dne 8. června 2004 (1). |
| --- | --- |

(1)

Protokol 31 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2004 ze dne 8. června 2004 (1).

| (2) | Rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 56/96 ze dne 28. října 1996 (2) byla rozšířena spolupráce mezi smluvními stranami Dohody tak, že do Protokolu 31 k Dohodě byla začleněna síť evropských služeb zaměstnanosti (Eures). |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 56/96 ze dne 28. října 1996 (2) byla rozšířena spolupráce mezi smluvními stranami Dohody tak, že do Protokolu 31 k Dohodě byla začleněna síť evropských služeb zaměstnanosti (Eures).

| (3) | Lichtenštejnsko si původně vyhradilo právo účasti v síti Eures v závislosti na výsledcích společného přezkumu přechodných opatření v oblasti volného pohybu osob podle Protokolu 15 k Dohodě. |
| --- | --- |

(3)

Lichtenštejnsko si původně vyhradilo právo účasti v síti Eures v závislosti na výsledcích společného přezkumu přechodných opatření v oblasti volného pohybu osob podle Protokolu 15 k Dohodě.

| (4) | Na základě tohoto společného přezkumu byly rozhodnutím Smíšeného výboru č. 191/1999 ze dne 17. prosince 1999 (3) zavedeny nové odvětvové úpravy v přílohách V a VIII Dohody týkající se Lichtenštejnska, které omezují usazování v Lichtenštejnsku. |
| --- | --- |

(4)

Na základě tohoto společného přezkumu byly rozhodnutím Smíšeného výboru č. 191/1999 ze dne 17. prosince 1999 (3) zavedeny nové odvětvové úpravy v přílohách V a VIII Dohody týkající se Lichtenštejnska, které omezují usazování v Lichtenštejnsku.

| (5) | Výhrada týkající se účasti Lichtenštejnska v síti Eures by se neměla dále uplatňovat. |
| --- | --- |

(5)

Výhrada týkající se účasti Lichtenštejnska v síti Eures by se neměla dále uplatňovat.

| (6) | Protokol 31 k Dohodě by proto měl být změněn tak, aby umožňoval účast Lichtenštejnska v síti Eures od 1. ledna 2007, |
| --- | --- |

(6)

Protokol 31 k Dohodě by proto měl být změněn tak, aby umožňoval účast Lichtenštejnska v síti Eures od 1. ledna 2007,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

V článku 15 protokolu 31 k Dohodě se odstavec 4 nahrazuje tímto:

| „4. | Odstavce 1 až 3 se vztahují na Lichtenštejnsko ode dne 1. ledna 2007.“ |
| --- | --- |

„4.

Odstavce 1 až 3 se vztahují na Lichtenštejnsko ode dne 1. ledna 2007.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude Smíšenému výboru EHP učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (4).

4

Použije se ode dne 1. ledna 2007.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. října 2006.

Za Smíšený výbor EHP

předsedkyně

Oda Helen SLETNES

---

(1)  Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 52.

1

(2)  Úÿ. vÿst. L 58, 27.2.1997, s. 50.

2

(3)  Úř. věst. L 74, 15.3.2001, s. 29.

3

(4)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

4

---

Kontrolní úřad ESVO

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/87

---

DOPORUČENÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 143/06/COL

ze dne 11. května 2006

o kontrolním programu na rok 2006 k zajištění dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a v některých jiných produktech rostlinného původu a na jejich povrchu a o vnitrostátním kontrolním programu na rok 2007

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na dohodu o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a zejména na článek 109 a protokol 1 této dohody,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) a protokol 1 této dohody,

s ohledem na právní akt uvedený v kapitole XII bodě 38 přílohy II Dohody o EHP (směrnice Rady 86/362/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a na jejich povrchu
   (1)), naposledy pozměněný a včleněný do Dohody o EHP protokolem 1 uvedené dohody, a zejména na čl. 7 odst. 2 písm. b) protokolu,

s ohledem na právní akt, na nějž se odkazuje v kapitole XII bodě 54 přílohy II Dohody o EHP (směrnice Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu
   (2)), naposledy pozměněné a začleněné do Dohody o EHP protokolem 1 uvedené dohody, a zejména na čl. 4 odst. 2 písm. b) tohoto protokolu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kontrolní úřad ESVO by měl postupně směřovat k vytvoření systému, který by umožnil provést odhad skutečné expozice pesticidům v potravinách. Za účelem provedení reálného odhadu by měly být k dispozici údaje o sledování reziduí pesticidů v potravinách, které představují hlavní složky evropské stravy. Obecně se má za to, že hlavní složky evropské stravy tvoří 20 až 30 potravin.
  S ohledem na zdroje pro sledování reziduí pesticidů dostupné na vnitrostátní úrovni jsou státy ESVO schopny v rámci koordinovaného kontrolního programu analyzovat každý rok vzorky pouze osmi produktů. Vývoj v oblasti používání pesticidů lze zaznamenat v rámci tříletých cyklů. Proto by měly být jednotlivé pesticidy v zásadě sledovány ve 20 až 30 potravinách v řadě tříletých cyklů. |
| --- | --- |

(1)

Kontrolní úřad ESVO by měl postupně směřovat k vytvoření systému, který by umožnil provést odhad skutečné expozice pesticidům v potravinách. Za účelem provedení reálného odhadu by měly být k dispozici údaje o sledování reziduí pesticidů v potravinách, které představují hlavní složky evropské stravy. Obecně se má za to, že hlavní složky evropské stravy tvoří 20 až 30 potravin.

S ohledem na zdroje pro sledování reziduí pesticidů dostupné na vnitrostátní úrovni jsou státy ESVO schopny v rámci koordinovaného kontrolního programu analyzovat každý rok vzorky pouze osmi produktů. Vývoj v oblasti používání pesticidů lze zaznamenat v rámci tříletých cyklů. Proto by měly být jednotlivé pesticidy v zásadě sledovány ve 20 až 30 potravinách v řadě tříletých cyklů.

| (2) | V roce 2006 by měla být sledována rezidua všech pesticidů, na něž se vztahuje toto doporučení, což umožní použít tyto údaje k odhadu skutečné expozice těmto pesticidům ve stravě. |
| --- | --- |

(2)

V roce 2006 by měla být sledována rezidua všech pesticidů, na něž se vztahuje toto doporučení, což umožní použít tyto údaje k odhadu skutečné expozice těmto pesticidům ve stravě.

| (3) | Pro určité vzorky, které je nutno odebrat při jednotlivých kontrolách, je třeba zvolit systematický statistický postup. Takovýto postup vytvořila Komise. Byl uveřejněn v publikaci Kodex Alimentarius (3). Na základě binomiálního rozdělení lze vypočítat, že rozbor přibližně 613 vzorků umožní s pravděpodobností vyšší než 99 procent zjištění vzorku obsahujícího rezidua pesticidu převyšující detekční limity (LOD), obsahuje-li méně než 1 % produktů rostlinného původu reziduí, které přesahují detekční limity. Shromažďování těchto vzorků by mělo být v Evropském hospodářském prostoru poměrné v závislosti na počtu obyvatel a spotřebitelů, nejméně 12 vzorků na výrobek za rok. |
| --- | --- |

(3)

Pro určité vzorky, které je nutno odebrat při jednotlivých kontrolách, je třeba zvolit systematický statistický postup. Takovýto postup vytvořila Komise. Byl uveřejněn v publikaci Kodex Alimentarius (3). Na základě binomiálního rozdělení lze vypočítat, že rozbor přibližně 613 vzorků umožní s pravděpodobností vyšší než 99 procent zjištění vzorku obsahujícího rezidua pesticidu převyšující detekční limity (LOD), obsahuje-li méně než 1 % produktů rostlinného původu reziduí, které přesahují detekční limity. Shromažďování těchto vzorků by mělo být v Evropském hospodářském prostoru poměrné v závislosti na počtu obyvatel a spotřebitelů, nejméně 12 vzorků na výrobek za rok.

| (4) | Pokyny pro „Postupy řízení jakosti analýzy reziduí pesticidů“ jsou zveřejněny na internetové stránce Evropské komise (4). Existuje dohoda o tom, že tyto pokyny by měly být uplatňovány v co nejširší míře v analytických laboratořích ve státech ESVO a na základě zkušeností shromažďovaných při provádění kontrolních programů by měly by být průběžně přehodnocovány a doplňovány. |
| --- | --- |

(4)

Pokyny pro „Postupy řízení jakosti analýzy reziduí pesticidů“ jsou zveřejněny na internetové stránce Evropské komise (4). Existuje dohoda o tom, že tyto pokyny by měly být uplatňovány v co nejširší míře v analytických laboratořích ve státech ESVO a na základě zkušeností shromažďovaných při provádění kontrolních programů by měly by být průběžně přehodnocovány a doplňovány.

| (5) | Existuje dohoda, že metody odběru vzorků a postupy stanovené právním aktem, na nějž se odkazuje v bodu 54zz v kapitole XII přílohy II Dohody o EHP (směrnice Komise 2002/63/ES ze dne 11. července 2002, kterou se stanoví metody Společenství pro odběr vzorků určených k úřední kontrole reziduí pesticidů v produktech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a kterou se zrušuje směrnice 79/700/EEC
   (5)) zapracovávají metody a postupy doporučené Kodexem Alimentarius. |
| --- | --- |

(5)

Existuje dohoda, že metody odběru vzorků a postupy stanovené právním aktem, na nějž se odkazuje v bodu 54zz v kapitole XII přílohy II Dohody o EHP (směrnice Komise 2002/63/ES ze dne 11. července 2002, kterou se stanoví metody Společenství pro odběr vzorků určených k úřední kontrole reziduí pesticidů v produktech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a kterou se zrušuje směrnice 79/700/EEC
   (5)) zapracovávají metody a postupy doporučené Kodexem Alimentarius.

| (6) | V čl. 4 odst. 2 písm. a) směrnice 90/642/EHS a v čl. 7 odst. 2 písm. a) směrnice 86/362/EHS se ukládá státům ESVO povinnost upřesnit kritéria uplatněná při vypracování jejich vnitrostátních inspekčních programů. Tyto informace by měly zahrnovat kritéria použitá pro stanovení počtu vzorků, které mají být odebrány a analýz, které mají být provedeny, dále použité vykazované hodnoty, kritéria, podle nichž byly tyto hodnoty stanoveny, podrobnosti o akreditaci laboratoří provádějících analýzy podle právního aktu uvedeného v kapitole XII č. 54 písm. n) přílohy II Dohody o EHP (směrnice Rady 93/99/EHS ze dne 29. října 1993 o doplňujících opatřeních týkajících se úředního dozoru nad potravinami
   (6)) v platném znění Je třeba také uvést počet a povahu porušení limitů a přijatá opatření. |
| --- | --- |

(6)

V čl. 4 odst. 2 písm. a) směrnice 90/642/EHS a v čl. 7 odst. 2 písm. a) směrnice 86/362/EHS se ukládá státům ESVO povinnost upřesnit kritéria uplatněná při vypracování jejich vnitrostátních inspekčních programů. Tyto informace by měly zahrnovat kritéria použitá pro stanovení počtu vzorků, které mají být odebrány a analýz, které mají být provedeny, dále použité vykazované hodnoty, kritéria, podle nichž byly tyto hodnoty stanoveny, podrobnosti o akreditaci laboratoří provádějících analýzy podle právního aktu uvedeného v kapitole XII č. 54 písm. n) přílohy II Dohody o EHP (směrnice Rady 93/99/EHS ze dne 29. října 1993 o doplňujících opatřeních týkajících se úředního dozoru nad potravinami
   (6)) v platném znění Je třeba také uvést počet a povahu porušení limitů a přijatá opatření.

| (7) | Maximální hodnoty reziduí ve výživě pro kojence a malé děti byly stanoveny v souladu s článkem 6 právního aktu, na nějž se odkazuje v bodu 54a v kapitole XII přílohy II k Dohodě o EHP (směrnice Komise 91/321/EHS ze dne 14. května 1991 o počáteční a pokračovací kojenecké výživě
   (7)), v platném znění, a článkem 6 právního aktu, na nějž odkazuje bod 54zl v kapitole XII přílohy II Dohody o EHP (směrnice Komise 96/5/ES, Euratom ze dne 16. února 1996 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence a malé děti
   (8)), v platném znění. |
| --- | --- |

(7)

Maximální hodnoty reziduí ve výživě pro kojence a malé děti byly stanoveny v souladu s článkem 6 právního aktu, na nějž se odkazuje v bodu 54a v kapitole XII přílohy II k Dohodě o EHP (směrnice Komise 91/321/EHS ze dne 14. května 1991 o počáteční a pokračovací kojenecké výživě
   (7)), v platném znění, a článkem 6 právního aktu, na nějž odkazuje bod 54zl v kapitole XII přílohy II Dohody o EHP (směrnice Komise 96/5/ES, Euratom ze dne 16. února 1996 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence a malé děti
   (8)), v platném znění.

| (8) | Informace o výsledcích kontrolních programů jsou vhodné zejména pro zpracování, uchovávání a přenos pomocí elektronických prostředků. Byly vytvořeny formáty pro předávání údajů elektronickou poštou členskými státy Komisi. Státy ESVO by mohly využívat tentýž formát a měly by tedy být schopny předávat své zprávy Kontrolnímu úřadu ESVO ve standardním formátu. Další vývoj takového standardního formátu zajistí nejlépe pokyny vypracované Komisí. |
| --- | --- |

(8)

Informace o výsledcích kontrolních programů jsou vhodné zejména pro zpracování, uchovávání a přenos pomocí elektronických prostředků. Byly vytvořeny formáty pro předávání údajů elektronickou poštou členskými státy Komisi. Státy ESVO by mohly využívat tentýž formát a měly by tedy být schopny předávat své zprávy Kontrolnímu úřadu ESVO ve standardním formátu. Další vývoj takového standardního formátu zajistí nejlépe pokyny vypracované Komisí.

| (9) | Vzhledem k tomu, že opatření tohoto doporučení jsou v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro potraviny, který je úřadu nápomocen, |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k tomu, že opatření tohoto doporučení jsou v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro potraviny, který je úřadu nápomocen,

DOPORUČUJE STÁTŮM ESVO:

| 1. | Odebírat a analyzovat vzorky kombinací produktů a reziduí pesticidů, které jsou uvedeny v příloze tohoto doporučení, a to na základě určitého počtu vzorků a přitom podle možnosti přihlédnout k podílu, který na trhu států ESVO zaujímají vnitrostátní produkty, produkty EHP a produkty třetích zemí.
  Počet vzorkových jednotek musí být v souladu s právním aktem uvedeným v kapitole XII č. 54 písm. zz) přílohy II Dohody o EHP (směrnice 2002/63/ES). |
| --- | --- |

1.

Odebírat a analyzovat vzorky kombinací produktů a reziduí pesticidů, které jsou uvedeny v příloze tohoto doporučení, a to na základě určitého počtu vzorků a přitom podle možnosti přihlédnout k podílu, který na trhu států ESVO zaujímají vnitrostátní produkty, produkty EHP a produkty třetích zemí.

Počet vzorkových jednotek musí být v souladu s právním aktem uvedeným v kapitole XII č. 54 písm. zz) přílohy II Dohody o EHP (směrnice 2002/63/ES).

| 2. | U pesticidů, které představují akutní riziko, tj. v případě, že je stanovená akutní referenční dávka (ArfD) (např. u organofosfátů (organických esterů kyseliny fosforečné), endosulfanu a N-methylkarbamátů) by se odebírání vzorků mělo provádět tak, aby byl možný výběr dvou laboratorních vzorků. Jestliže první laboratorní vzorek obsahuje detekovatelná rezidua dotyčného pesticidu, analyzují se jednotlivé jednotky druhého vzorku individuálně. To se vztahuje na tyto produkty:






  — | lilky |
| --- | --- | --- |

2.

U pesticidů, které představují akutní riziko, tj. v případě, že je stanovená akutní referenční dávka (ArfD) (např. u organofosfátů (organických esterů kyseliny fosforečné), endosulfanu a N-methylkarbamátů) by se odebírání vzorků mělo provádět tak, aby byl možný výběr dvou laboratorních vzorků. Jestliže první laboratorní vzorek obsahuje detekovatelná rezidua dotyčného pesticidu, analyzují se jednotlivé jednotky druhého vzorku individuálně. To se vztahuje na tyto produkty:

—

lilky

| — | hrozny vinné révy (9) |
| --- | --- |

—

hrozny vinné révy (9)

| — | banány |
| --- | --- |

—

banány

| — | pepř. |
| --- | --- |

—

pepř.

Přiměřený počet vzorků těchto produktů by měl také podléhat jednotlivým analýzám konkrétních jednotek v rámci druhého laboratorního vzorku v případě, že se v prvním vzorku zjistí přítomnost takových pesticidů a zejména pokud se jedná o produkt stejného výrobce.

| 3. | Z celkového počtu vzorků podle přílohy I každý členský stát ESVO odebírá a analyzuje:






  a) | nejméně deset vzorků výživy pro malé děti, zejména ze zeleniny, ovoce anebo obilovin; |
| --- | --- | --- |

3.

Z celkového počtu vzorků podle přílohy I každý členský stát ESVO odebírá a analyzuje:

a)

nejméně deset vzorků výživy pro malé děti, zejména ze zeleniny, ovoce anebo obilovin;

| b) | určitý počet vzorků (minimálně jeden vzorek, pokud je dostupný) výrobků pocházejících z ekologického zemědělství, který odráží podíl ekologické produkce na trhu v každém členském státě ESVO. |
| --- | --- |

b)

určitý počet vzorků (minimálně jeden vzorek, pokud je dostupný) výrobků pocházejících z ekologického zemědělství, který odráží podíl ekologické produkce na trhu v každém členském státě ESVO.

| 4. | O výsledcích analýz zkoušených vzorků pro kombinace výrobků a reziduí pesticidů uvedených v příloze I k tomuto doporučení nutno podat zprávy do 31. srpna 2007; v nich je nutno uvést:






  a) | použité analytické metody a dosažené vykazované hodnoty v souladu s postupy řízení jakosti analýzy reziduí pesticidů; |
| --- | --- | --- |

4.

O výsledcích analýz zkoušených vzorků pro kombinace výrobků a reziduí pesticidů uvedených v příloze I k tomuto doporučení nutno podat zprávy do 31. srpna 2007; v nich je nutno uvést:

a)

použité analytické metody a dosažené vykazované hodnoty v souladu s postupy řízení jakosti analýzy reziduí pesticidů;

| b) | počet a povahu případů porušení limitů a přijatá opatření. |
| --- | --- |

b)

počet a povahu případů porušení limitů a přijatá opatření.

| 5. | Zpráva, včetně elektronické verze, by měla být vytvořena ve formátu odpovídajícím pokynům uděleným státům EHP pro provádění doporučení týkajících se kontrolních programů.
  Výsledky vzorků odebraných z výroby pocházející z ekologického zemědělství by měly být vykazovány na odděleném listě. |
| --- | --- |

5.

Zpráva, včetně elektronické verze, by měla být vytvořena ve formátu odpovídajícím pokynům uděleným státům EHP pro provádění doporučení týkajících se kontrolních programů.

Výsledky vzorků odebraných z výroby pocházející z ekologického zemědělství by měly být vykazovány na odděleném listě.

| 6. | Kontrolnímu úřadu ESVO a státům ESVO zaslat nejpozději do 31. srpna 2006 veškeré informace podle čl. 7 odst. 3 směrnice 86/362/EHS a čl. 4 odst. 3 směrnice 90/642/EHS, které se týkají kontrolního roku 2005, aby bylo zajištěno alespoň kontrolními odběry dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů, včetně:






  a) | výsledků svých vnitrostátních programů týkajících se reziduí pesticidů; |
| --- | --- | --- |

6.

Kontrolnímu úřadu ESVO a státům ESVO zaslat nejpozději do 31. srpna 2006 veškeré informace podle čl. 7 odst. 3 směrnice 86/362/EHS a čl. 4 odst. 3 směrnice 90/642/EHS, které se týkají kontrolního roku 2005, aby bylo zajištěno alespoň kontrolními odběry dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů, včetně:

a)

výsledků svých vnitrostátních programů týkajících se reziduí pesticidů;

| b) | informací o postupech řízení jakosti svých laboratořích, a zejména informací týkající se těch aspektů pokynů pro postupy řízení jakosti analýzy reziduí pesticidů, které nebyly schopny uplatnit nebo s jejichž uplatňováním měly potíže, |
| --- | --- |

b)

informací o postupech řízení jakosti svých laboratořích, a zejména informací týkající se těch aspektů pokynů pro postupy řízení jakosti analýzy reziduí pesticidů, které nebyly schopny uplatnit nebo s jejichž uplatňováním měly potíže,

| c) | informací o akreditaci laboratoří provádějících analýzy podle článku 3 směrnice 93/99/EHS (včetně druhu akreditace, akreditačního orgánu a kopie osvědčení o akreditaci); |
| --- | --- |

c)

informací o akreditaci laboratoří provádějících analýzy podle článku 3 směrnice 93/99/EHS (včetně druhu akreditace, akreditačního orgánu a kopie osvědčení o akreditaci);

| d) | informací o zkouškách odborné způsobilosti a okružních testech, jichž se laboratoř zúčastnila. |
| --- | --- |

d)

informací o zkouškách odborné způsobilosti a okružních testech, jichž se laboratoř zúčastnila.

| 7. | Zaslat Kontrolnímu úřadu ESVO nejpozději do 30. září 2006 návrh vnitrostátního programu sledování maximálních limitů reziduí pesticidů stanovených směrnicemi 90/642/EHS a 86/362/EHS na rok 2007, včetně:






  a) | kriterií použitých pro stanovení počtu vzorků, které mají být odebrány, a analýz, které mají být provedeny; |
| --- | --- | --- |

7.

Zaslat Kontrolnímu úřadu ESVO nejpozději do 30. září 2006 návrh vnitrostátního programu sledování maximálních limitů reziduí pesticidů stanovených směrnicemi 90/642/EHS a 86/362/EHS na rok 2007, včetně:

a)

kriterií použitých pro stanovení počtu vzorků, které mají být odebrány, a analýz, které mají být provedeny;

| b) | použitých vykazovaných hodnot a kriterií, podle nichž byly sdělované hodnoty stanoveny; |
| --- | --- |

b)

použitých vykazovaných hodnot a kriterií, podle nichž byly sdělované hodnoty stanoveny;

| c) | podrobností o akreditaci laboratoří provádějících analýzy podle směrnice 93/99/EHS. |
| --- | --- |

c)

podrobností o akreditaci laboratoří provádějících analýzy podle směrnice 93/99/EHS.

Toto doporučení je určeno Islandu, Lichtenštejnsku a Norsku.

V Bruselu dne 11. května 2006.

Za Kontrolní úřad ESVO

Kristján Andri STEFÁNSSON

člen kolegia

Niels FENGER

člen kolegia ředitel

---

(1)  Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 37. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/92/ES (Úř. věst. L 311, 10.11.2006, s. 31).

1

(2)  Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/92/ES.

2

(3)  Codex Alimentarius, Pesticide Residues in Foodstuffs (Rezidua pesticidů v potravinách), Řím 1994, ISBN 92-5-203271-1; Sv.2, s. 372.

3

(4)  Dokument č. SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm.

4

(5)  Úř. věst. L 187, 16.7.2002, s. 30.

5

(6)  Úř. věst. L 290, 24.11.1993, s. 14. Směrnice ve znění nařízení (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 175, 4.7.1991, s. 35. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/14/ES (Úř. věst. L 41, 14.2.2003 s. 37).

7

(8)  Úř. věst. L 49, 28.2.1996, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/13/ES (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 33).

8

(9)  U hroznů vinné révy (tj. běžný hrozen) se za jednotku považuje hrozen s přibližnou hmotností 555 g.

9

---

PŘÍLOHA I

Kombinace pesticidů a produktů, které mají být kontrolovány

| Pesticid, jehož rezidua mají být analyzována | 2006 | 2007 (1) | 2008 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Acefát | (4) | (5) | (3) |
| Acetamiprid | | (5) | (3) |
| Aldikarb | (4) | (5) | (3) |
| Azinfos-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Azoxystrobin | (4) | (5) | (3) |
| Skupina benomylu | (4) | (5) | (3) |
| Bifenthrin | (4) | (5) | (3) |
| Bromopropylát | (4) | (5) | (3) |
| Bupirimát | (4) | (5) | (3) |
| Buprofezin | | (5) | (3) |
| Kaptán + Folpet
  Kaptán
  Folpet | (4) | (5) | (3) |
| Karbaryl | (4) | (5) | (3) |
| Chlormekvát (2) | (4) | (5) | (3) |
| Chlorthalonil | (4) | (5) | (3) |
| Chlorprofam | (4) | (5) | (3) |
| Chlorpyrifos | (4) | (5) | (3) |
| Chlorpyrifos-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Cypermethrin | (4) | (5) | (3) |
| Cyprodinil | (4) | (5) | (3) |
| Deltamethrin | (4) | (5) | (3) |
| Diazinon | (4) | (5) | (3) |
| Dichlofluanid | (4) | (5) | (3) |
| Dichlorvos | | (5) | (3) |
| Dikofol | (4) | (5) | (3) |
| Dimetoát + Ometoát
  Dimetoát
  Ometoát | (4) | (5) | (3) |
| Difenylamin (2) | (4) | (5) | (3) |
| Endosulfan | (4) | (5) | (3) |
| Fenhexamid | (4) | (5) | (3) |
| Fenithrothion | | (5) | (3) |
| Fludioxinil | (4) | (5) | (3) |
| Imazalil | (4) | (5) | (3) |
| Imidacloprid | (4) | (5) | (3) |
| Indoxakarb | | (5) | (3) |
| Iprodion | (4) | (5) | (3) |
| Iprovalicarb | | (5) | (3) |
| Kresoxim-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Lambda-cyhalothrin | (4) | (5) | (3) |
| Malathion | (4) | (5) | (3) |
| Skupina manebu | (4) | (5) | (3) |
| Mepanipyrim | | (5) | (3) |
| Methamidofos | (4) | (5) | (3) |
| Metalaxyl | (4) | (5) | (3) |
| Methidathion | (4) | (5) | (3) |
| Methiokarb | (4) | (5) | (3) |
| Methomyl | (4) | (5) | (3) |
| Myklobutanil | (4) | (5) | (3) |
| Oxydemeton-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Parathion | (4) | (5) | (3) |
| Penconazole | | (5) | (3) |
| Phosalone | (4) | (5) | (3) |
| Pirimicarb | (4) | (5) | (3) |
| Pirimifos-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Prochloraz | | (5) | (3) |
| Procymidon | (4) | (5) | (3) |
| Profenofos | | (5) | (3) |
| Propargit | (4) | (5) | (3) |
| Pyretriny | (4) | (5) | (3) |
| Pyrimetanil | (4) | (5) | (3) |
| Pyriproxyfen | | (5) | (3) |
| Quenoxifen | | (5) | (3) |
| Spiroxamin | (4) | (5) | (3) |
| Tebuconazol | | (5) | (3) |
| Tebufenozoid | | (5) | (3) |
| Tiabendazol | (4) | (5) | (3) |
| Tolcloflos-methyl | (4) | (5) | (3) |
| Tolylfluanid | (4) | (5) | (3) |
| Triadimefon + Triadimenol Triadimefon Triadimenol | (4) | (5) | (3) |
| Vinklozolin | (4) | (5) | (3) |

Pesticid, jehož rezidua mají být analyzována

2006

2007 (1)

2008 (1)

Acefát

(4)

(5)

(3)

Acetamiprid

(5)

(3)

Aldikarb

(4)

(5)

(3)

Azinfos-methyl

(4)

(5)

(3)

Azoxystrobin

(4)

(5)

(3)

Skupina benomylu

(4)

(5)

(3)

Bifenthrin

(4)

(5)

(3)

Bromopropylát

(4)

(5)

(3)

Bupirimát

(4)

(5)

(3)

Buprofezin

(5)

(3)

Kaptán + Folpet

Kaptán

Folpet

(4)

(5)

(3)

Karbaryl

(4)

(5)

(3)

Chlormekvát (2)

(4)

(5)

(3)

Chlorthalonil

(4)

(5)

(3)

Chlorprofam

(4)

(5)

(3)

Chlorpyrifos

(4)

(5)

(3)

Chlorpyrifos-methyl

(4)

(5)

(3)

Cypermethrin

(4)

(5)

(3)

Cyprodinil

(4)

(5)

(3)

Deltamethrin

(4)

(5)

(3)

Diazinon

(4)

(5)

(3)

Dichlofluanid

(4)

(5)

(3)

Dichlorvos

(5)

(3)

Dikofol

(4)

(5)

(3)

Dimetoát + Ometoát

Dimetoát

Ometoát

(4)

(5)

(3)

Difenylamin (2)

(4)

(5)

(3)

Endosulfan

(4)

(5)

(3)

Fenhexamid

(4)

(5)

(3)

Fenithrothion

(5)

(3)

Fludioxinil

(4)

(5)

(3)

Imazalil

(4)

(5)

(3)

Imidacloprid

(4)

(5)

(3)

Indoxakarb

(5)

(3)

Iprodion

(4)

(5)

(3)

Iprovalicarb

(5)

(3)

Kresoxim-methyl

(4)

(5)

(3)

Lambda-cyhalothrin

(4)

(5)

(3)

Malathion

(4)

(5)

(3)

Skupina manebu

(4)

(5)

(3)

Mepanipyrim

(5)

(3)

Methamidofos

(4)

(5)

(3)

Metalaxyl

(4)

(5)

(3)

Methidathion

(4)

(5)

(3)

Methiokarb

(4)

(5)

(3)

Methomyl

(4)

(5)

(3)

Myklobutanil

(4)

(5)

(3)

Oxydemeton-methyl

(4)

(5)

(3)

Parathion

(4)

(5)

(3)

Penconazole

(5)

(3)

Phosalone

(4)

(5)

(3)

Pirimicarb

(4)

(5)

(3)

Pirimifos-methyl

(4)

(5)

(3)

Prochloraz

(5)

(3)

Procymidon

(4)

(5)

(3)

Profenofos

(5)

(3)

Propargit

(4)

(5)

(3)

Pyretriny

(4)

(5)

(3)

Pyrimetanil

(4)

(5)

(3)

Pyriproxyfen

(5)

(3)

Quenoxifen

(5)

(3)

Spiroxamin

(4)

(5)

(3)

Tebuconazol

(5)

(3)

Tebufenozoid

(5)

(3)

Tiabendazol

(4)

(5)

(3)

Tolcloflos-methyl

(4)

(5)

(3)

Tolylfluanid

(4)

(5)

(3)

Triadimefon + Triadimenol Triadimefon Triadimenol

(4)

(5)

(3)

Vinklozolin

(4)

(5)

(3)

---

(1)  Pouze indikativní údaj pro roky 2007 a 2008 s výhradou programů, které budou pro tyto roky doporučeny později.

(2)  Analýzy na chlormekvát by měly být provedeny pouze u jablek a obilovin.

(3)  Hrušky, fazole (čerstvé nebo zmrazené), brambory, mrkev, pomeranče nebo mandarinky, špenát (čerstvý nebo zmrazený), rýže a okurek.

(4)  Květák, plody papriky (sladké), pšenice, lilky, hrozny révy vinné, hrách (čerstvý nebo zmrazený, vyluštěný), banány a pomerančová šťáva . U pomerančové šťávy by státy ESVO měly uvést její zdroj (koncentráty nebo čerstvé ovoce).

(5)  Jablka, rajčata, hlávkový salát, jahody, pórek, hlávková kapusta, žito nebo oves, broskve včetně nektarinek a podobných hybridů.

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/93

---

DOPORUČENÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č.  144/06/COL

ze dne 11. května 2006

o snížení přítomnosti dioxinů, furanů a polychlorovaných bifenylů v krmivech a potravinách

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na dohodu o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a zejména na článek 109 a protokol 1 této dohody,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na článek čl. 5 odst. 2 písm. b) a protokol 1 této dohody,

s ohledem na právní akt, na nějž se odkazuje v kapitole II bodě 33 přílohy I Dohody o EHP (směrnice Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech
   (1), pozměněný a začleněný do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě,

s ohledem na právní akt, na nějž se odkazuje v kapitole XII bodě 54zn přílohy II Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 466/2001 ze dne 8. března kterým se stanoví maximální limity určitých kontaminujících látek v potravinách
   (2) pozměněné a začleněné do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě,

s ohledem na rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO 84/06/COL ze dne 6. dubna 2006, jímž je dán pokyn příslušnému členu kolegia, aby přijal doporučení, jestliže je předloha doporučení v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro rostlinná a živočišná krmiva a Výboru ESVO pro potraviny,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Toto doporučení je součástí celkové strategie ke snížení přítomnosti dioxinů, furanů a polychlorovaných bifenylů v životním prostředí, krmivech a potravinách. Jeho účelem je doporučit opatření v oblasti krmiv a potravin. |
| --- | --- |

(1)

Toto doporučení je součástí celkové strategie ke snížení přítomnosti dioxinů, furanů a polychlorovaných bifenylů v životním prostředí, krmivech a potravinách. Jeho účelem je doporučit opatření v oblasti krmiv a potravin.

| (2) | Ačkoli z toxikologického hlediska by měly být stanoveny hodnoty pro dioxiny, furany a polychlorované bifenyly (PCB) typu dioxinů, maximální hodnoty byly v roce 2001 stanoveny pouze pro dioxiny a nikoli pro polychlorované bifenyly typu dioxinů, protože o jejich výskytu bylo tehdy k dispozici jen velmi málo údajů. Obdobně právní akt, na nějž se odkazuje v bodě 33 kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP (směrnice 200/32/ES), stanovil na rok 2001 maximální obsah dioxinů, nikoli polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v krmivech. |
| --- | --- |

(2)

Ačkoli z toxikologického hlediska by měly být stanoveny hodnoty pro dioxiny, furany a polychlorované bifenyly (PCB) typu dioxinů, maximální hodnoty byly v roce 2001 stanoveny pouze pro dioxiny a nikoli pro polychlorované bifenyly typu dioxinů, protože o jejich výskytu bylo tehdy k dispozici jen velmi málo údajů. Obdobně právní akt, na nějž se odkazuje v bodě 33 kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP (směrnice 200/32/ES), stanovil na rok 2001 maximální obsah dioxinů, nikoli polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v krmivech.

| (3) | Podle nařízení (ES) č. 466/2001 by Evropská komise měla poprvé přezkoumat ustanovení o dioxinech v potravinách koncem roku 2004 v souvislosti s novými údaji o přítomnosti dioxinů a polychlorofaných bifenylů typu dioxinů, zejména s cílem zařadit polychlorované bifenyly typu dioxinů mezi látky, jejichž maximální obsah má být stanoven. Na tento právní akt se odkazuje v bodě 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP. Obsahuje velmi podobné ustanovení o přezkoumání obsahu dioxinů v krmivech. |
| --- | --- |

(3)

Podle nařízení (ES) č. 466/2001 by Evropská komise měla poprvé přezkoumat ustanovení o dioxinech v potravinách koncem roku 2004 v souvislosti s novými údaji o přítomnosti dioxinů a polychlorofaných bifenylů typu dioxinů, zejména s cílem zařadit polychlorované bifenyly typu dioxinů mezi látky, jejichž maximální obsah má být stanoven. Na tento právní akt se odkazuje v bodě 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP. Obsahuje velmi podobné ustanovení o přezkoumání obsahu dioxinů v krmivech.

| (4) | Mezitím byly zpřístupněny další údaje o přítomnosti polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v krmivech a potravinách. V důsledku toho byly stanoveny maximální hodnoty pro obsah dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů vyjádřené v ekvivalentech toxicity podle Světové zdravotnické organizace (WHO) za použití WHO-TEF (faktorů ekvivalentní toxicity WHO), jelikož tento přístup je z toxikologického hlediska nejvhodnější. V zájmu zajištění bezproblemového přechodu by po dobu přechodného období měl zůstat zachován platný maximální hodnoty dioxinů a také by se měly uplatňovat nově stanovené hodnoty dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů. |
| --- | --- |

(4)

Mezitím byly zpřístupněny další údaje o přítomnosti polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v krmivech a potravinách. V důsledku toho byly stanoveny maximální hodnoty pro obsah dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů vyjádřené v ekvivalentech toxicity podle Světové zdravotnické organizace (WHO) za použití WHO-TEF (faktorů ekvivalentní toxicity WHO), jelikož tento přístup je z toxikologického hlediska nejvhodnější. V zájmu zajištění bezproblemového přechodu by po dobu přechodného období měl zůstat zachován platný maximální hodnoty dioxinů a také by se měly uplatňovat nově stanovené hodnoty dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů.

| (5) | Všeobecně platí, že za účelem aktivního snížení přítomnosti dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v potravinách a krmivech, by se kromě stanovení maximálního množství měla uplatnit opatření podněcující proaktivní přístup, včetně stanovení akčních hodnot pro potraviny a krmiva. Tyto akční hodnoty by pro příslušné orgány a provozovatele měly představovat nástroj pro zdůraznění případů, kdy je vhodné určit zdroj kontaminace a přijmout opatření k jejímu snížení či odstranění. Vzhledem k tomu, že zdroje dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů jsou různé, je vhodné, aby existovaly oddělené akční hodnoty pro dioxiny na straně jedné a polychlorované bifenyly typu dioxinů na straně druhé. |
| --- | --- |

(5)

Všeobecně platí, že za účelem aktivního snížení přítomnosti dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v potravinách a krmivech, by se kromě stanovení maximálního množství měla uplatnit opatření podněcující proaktivní přístup, včetně stanovení akčních hodnot pro potraviny a krmiva. Tyto akční hodnoty by pro příslušné orgány a provozovatele měly představovat nástroj pro zdůraznění případů, kdy je vhodné určit zdroj kontaminace a přijmout opatření k jejímu snížení či odstranění. Vzhledem k tomu, že zdroje dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů jsou různé, je vhodné, aby existovaly oddělené akční hodnoty pro dioxiny na straně jedné a polychlorované bifenyly typu dioxinů na straně druhé.

| (6) | Kromě toho by se akční hodnoty měly pravidelně upravovat v souladu s klesajícím trendem výskytu dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů a zároveň je třeba uplatňovat aktivní přístup s cílem postupného snižování přítomnosti těchto dioxinů v krmivech a potravinách. |
| --- | --- |

(6)

Kromě toho by se akční hodnoty měly pravidelně upravovat v souladu s klesajícím trendem výskytu dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů a zároveň je třeba uplatňovat aktivní přístup s cílem postupného snižování přítomnosti těchto dioxinů v krmivech a potravinách.

| (7) | Účast států ESVO v programech v rámci rozsahu přílohy I tohoto doporučení bude muset být zhodnocena s ohledem na jejich vynětí z kapitoly II přílohy I Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(7)

Účast států ESVO v programech v rámci rozsahu přílohy I tohoto doporučení bude muset být zhodnocena s ohledem na jejich vynětí z kapitoly II přílohy I Dohody o EHP.

| (8) | Opatření stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro potraviny a Výboru ESVO pro rostlinná a živočišná krmiva, které napomáhají Kontrolnímu úřadu ESVO. |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro potraviny a Výboru ESVO pro rostlinná a živočišná krmiva, které napomáhají Kontrolnímu úřadu ESVO.

DOPORUČUJE:

| (1) | Aby státy ESVO prováděly náhodné monitorování přítomnosti dioxinů, polychlorovaných bifenylů typu dioxinů a případně polychlorovaných bifenylů jiného typu než dioxinů v krmných surovinách, krmivech a potravinách, a to úměrně k rozsahu jejich produkce, využití a spotřebě.
  Toto monitorování je třeba provádět na základě doporučení Kontrolního úřadu ESVO č. 3/05/COL ze dne 19. ledna 2005 o monitorování základních hodnot dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v potravinách a na základě doporučení Komise 2004/705/ES ze dne 11. října 2004 o monitorování základních hodnot dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v potravinách (3); |
| --- | --- |

(1)

Aby státy ESVO prováděly náhodné monitorování přítomnosti dioxinů, polychlorovaných bifenylů typu dioxinů a případně polychlorovaných bifenylů jiného typu než dioxinů v krmných surovinách, krmivech a potravinách, a to úměrně k rozsahu jejich produkce, využití a spotřebě.

Toto monitorování je třeba provádět na základě doporučení Kontrolního úřadu ESVO č. 3/05/COL ze dne 19. ledna 2005 o monitorování základních hodnot dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v potravinách a na základě doporučení Komise 2004/705/ES ze dne 11. října 2004 o monitorování základních hodnot dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v potravinách (3);

| (2) | V případě že se objeví nesoulad s ustanoveními právního předpisu, na nějž odkazuje bod 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Evropského 2002/32/ES), a (podle bodu 3) v případech, kdy se zjistí, že hodnoty dioxinů a/nebo polychlorovaných bifenylů typu dioxinů uvedené v příloze I tohoto doporučení pro potraviny a v příloze II právního předpisu, na nějž odkazuje bod 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP, jsou překročeny, (směrnice) v případě krmiv, ve spolupráci s provozovateli,






  a) | zahájily šetření s cílem určit zdroj kontaminace; |
| --- | --- | --- |

(2)

V případě že se objeví nesoulad s ustanoveními právního předpisu, na nějž odkazuje bod 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Evropského 2002/32/ES), a (podle bodu 3) v případech, kdy se zjistí, že hodnoty dioxinů a/nebo polychlorovaných bifenylů typu dioxinů uvedené v příloze I tohoto doporučení pro potraviny a v příloze II právního předpisu, na nějž odkazuje bod 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP, jsou překročeny, (směrnice) v případě krmiv, ve spolupráci s provozovateli,

a)

zahájily šetření s cílem určit zdroj kontaminace;

| b) | přijaly opatření ke snížení či odstranění zdroje kontaminace; |
| --- | --- |

b)

přijaly opatření ke snížení či odstranění zdroje kontaminace;

| c) | kontrolovaly přítomnost polychlorovaných bifenylů jiného typu než dioxinů. |
| --- | --- |

c)

kontrolovaly přítomnost polychlorovaných bifenylů jiného typu než dioxinů.

| (3) | Státům ESVO, v nichž běžné hodnoty dioxinů a polychlorovaných bifenylů jiného typu než dioxinů, jsou mimořádně vysoké, aby stanovily vnitrostátní akční hodnoty pro svoji domácí výrobu krmných surovin, krmiv a potravin, na základě kterých by se v 5 % výsledků získaných v rámci monitorování uvedeného v bodě 1, provedlo šetření s cílem určit zdroj kontaminace. |
| --- | --- |

(3)

Státům ESVO, v nichž běžné hodnoty dioxinů a polychlorovaných bifenylů jiného typu než dioxinů, jsou mimořádně vysoké, aby stanovily vnitrostátní akční hodnoty pro svoji domácí výrobu krmných surovin, krmiv a potravin, na základě kterých by se v 5 % výsledků získaných v rámci monitorování uvedeného v bodě 1, provedlo šetření s cílem určit zdroj kontaminace.

| (4) | Státům ESVO, aby informovaly Kontrolní úřad ESVO a ostatní státy ESVO o svých zjištěních, výsledcích svých šetření a opatřeních přijatých za účelem snížení nebo odstranění zdroje kontaminace. |
| --- | --- |

(4)

Státům ESVO, aby informovaly Kontrolní úřad ESVO a ostatní státy ESVO o svých zjištěních, výsledcích svých šetření a opatřeních přijatých za účelem snížení nebo odstranění zdroje kontaminace.

| (5) | Státům ESVO, aby předložily informace uvedené v bodě 4 týkající se potravin každý rok nejpozději do 31. března jako součást výroční zprávy, která se má předkládat Kontrolnímu úřadu podle čl. 22 odst. 2 právního předpisu, na který odkazuje bod 31a kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP (směrnice Rady 95/53/ES ze dne 25. října 1995, kterou se stanoví zásady organizace úředních kontrol v oblasti výživy zvířat
   (4) pro krmiva, až na případy, kdy informace mají bezprostřední význam pro státy ESVO, a v takovém případě by měly být předloženy neprodleně. V souladu s čl. 2 odst. 1 protokolu 1 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, Kontrolní úřad ESVO předá tyto informáce Evropské komisi. |
| --- | --- |

(5)

Státům ESVO, aby předložily informace uvedené v bodě 4 týkající se potravin každý rok nejpozději do 31. března jako součást výroční zprávy, která se má předkládat Kontrolnímu úřadu podle čl. 22 odst. 2 právního předpisu, na který odkazuje bod 31a kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP (směrnice Rady 95/53/ES ze dne 25. října 1995, kterou se stanoví zásady organizace úředních kontrol v oblasti výživy zvířat
   (4) pro krmiva, až na případy, kdy informace mají bezprostřední význam pro státy ESVO, a v takovém případě by měly být předloženy neprodleně. V souladu s čl. 2 odst. 1 protokolu 1 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, Kontrolní úřad ESVO předá tyto informáce Evropské komisi.

V Bruselu dne 11. května 2006

Za Kontrolní úřad ESVO

Kristján Andri STEFÁNSSON

člen sboru

Niels FENGER

ředitel

---

(1)  Úř. věst. L 140,30.5.2002, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/77/ES (Úř. věst. L 271, 30.9.2006, s. 53).

1

(2)  Úř. věst. L 77, 16.3.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 199/2006 (Úř. věst. L 32, 4.2.2006, s. 34).

2

(3)  Úř. věst. L 321.22.10.2004, s. 45

3

(4)  Úř. věst. L 265, 8.11.1995, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/46/ES (Úř. věst. L 234, 1.9.2001, s. 55).

4

---

PŘÍLOHA

Dioxiny (obsah polychlorovaných dibenzo-para dioxinů (PCDD) a polychlorovaných dibenzofuranů (PCDF) vyjádřené v ekvivalentech toxicity Světové zdravotnické organizace (WHO) za použití WHO-TEF (faktorů ekvivalentní toxicity WHO, 1997) a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů (množství polychlorovaných bifenylů, vyjádřené v ekvivalentech toxicity Světové zdravotnické organizace (WHO) za použití WHO-TEF (faktorů ekvivalentní toxicity WHO, 1997)).

| Potraviny | Obsah dioxinů + furanů (WHO-TEQ) (1) | Obsah PCB typu dioxinů (WHO-TEQ) (1) |
| --- | --- | --- |
| Maso a masné výrobky | | |
| — | přežvýkavců (hovězí maso, skopové maso) |

Potraviny

Obsah dioxinů + furanů (WHO-TEQ) (1)

Obsah PCB typu dioxinů (WHO-TEQ) (1)

Maso a masné výrobky

—

přežvýkavců (hovězí maso, skopové maso)

1,5 pg/g tuku (2)

1,0 pg/g tuku (2)

| — | drůbeží maso a maso farmové zvěře |
| --- | --- |

—

drůbeží maso a maso farmové zvěře

| — | vepřové |
| --- | --- |

—

vepřové

1,5 pg/g tuku (2)

1,5 pg/g tuku (2)

Játra a výrobky pocházející ze suchozemských živočichů

0,6 pg/g tuku (2)

4,0 pg/g tuku (2)

0,5 pg/g tuku (2)

4,0 pg/g tuku (2)

Libové rybí maso a výrobky z ryb a rybího masa s výjimkou úhoře (3)
   (4)

3,0 pg/g čerstvé váhy

3,0 pg/g čerstvé váhy

Libový úhoř (Anguilla anguilla) a výrobky z něj (3)
   (4)

3,0 pg/g čerstvé váhy

6,0 pg/g čerstvé váhy

Mléko a mléčné výrobky, včetně máslového tuku

2,0 pg/g tuku (2)

2,0 pg/g tuku (2)

Slepičí vejce a vaječné výrobky

2,0 pg/g tuku (2)

2,0 pg/g tuku (2)

Oleje a tuky

| — | živočišný tuk |
| --- | --- |

—

živočišný tuk

| — | z přežvýkavců |
| --- | --- |

—

z přežvýkavců

1,5 pg/g tuku

1,0 pg/g tuku

| — | drůbeže a farmové zvěře |
| --- | --- |

—

drůbeže a farmové zvěře

1,5 pg/g tuku

1,5 pg/g tuku

| — | z prasat |
| --- | --- |

—

z prasat

0,6 pg/g tuku

0,5 pg/g tuku

| — | míšený živočišný tuk |
| --- | --- |

—

míšený živočišný tuk

1,5 pg/g tuku

0,75 pg/g tuku

| — | rostlinný olej a tuky |
| --- | --- |

—

rostlinný olej a tuky

0,5 pg/g tuku

0,5 pg/g tuku

| — | tuk z mořských živočichů (rybí tuk, tuk z rybích jater a tuky z dalších mořských živočichů určené k lidské spotřebě) |
| --- | --- |

—

tuk z mořských živočichů (rybí tuk, tuk z rybích jater a tuky z dalších mořských živočichů určené k lidské spotřebě)

1,5 pg/g tuku

6,0 pg/g tuku

Ovoce, zelenina a obiloviny

0,4 ng/kg produktu

0,2 ng/kg produktu

---

(1)  Horní meze koncentrací: horní meze koncentrací se počítají za předpokladu, že všechny hodnoty různých kongenerů menší než mez kvantifikace se rovnají mezi kvantifikace.

(2)  Akční hodnoty se neuplatňují na potravinářské produkty obsahující méně než 1 % tuku.

(3)  V případě, že ke konzumaci je určena celá ryba, akční hodnota se uplatní na celou tuto rybu.

(4)  Při překročení akční hodnoty bude v některých případech nezbytné prošetřit zdroj kontaminace, protože běžná hodnota se v určitých oblastech výskytu určitých druhů ryb blíží akční hodnotě nebo ji překračuje. V těchto případech překročení akční hodnoty je však vhodné zaznamenat všechny informace, jako například období odebírání vzorků, zeměpisný původ a druhy ryb s cílem přijmout do budoucna opatření týkající se přítomnosti dioxinů a složek typu dioxinů v rybách a produktech z ryb.

---

| 21.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/96 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/96

---

DOPORUČENÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 150/06/COL

ze dne 17. května 2006,

pro koordinovaný program kontroly v oblasti výživy zvířat pro rok 2006

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na článek 109 a protokol 1 k uvedené dohodě,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) a protokol 1 k uvedené dohodě,

s ohledem na právní akt uvedený v bodě 31a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Rady 95/53/ES ze dne 25. října 1995, kterou se stanoví zásady organizace úředních kontrol v oblasti výživy zvířat
   (1) ), ve znění změn a doplnění Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě, a zejména na čl. 22 odst. 3 písm. b) protokolu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V roce 2005 státy ESVO vymezily některé otázky, na které by se měl zaměřit koordinovaný program kontrol, jenž má být prováděn v roce 2006. |
| --- | --- |

(1)

V roce 2005 státy ESVO vymezily některé otázky, na které by se měl zaměřit koordinovaný program kontrol, jenž má být prováděn v roce 2006.

| (2) | Ačkoli právní akt uvedený v bodě 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech
   (2) ) ve znění pozdějších změn, stanoví maximální obsah aflatoxinu B1 v krmivech, pro ostatní mykotoxiny, jako je např. ochratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiny, T-2 toxin a HT-2 toxin, neexistují žádné předpisy EHP. Sběr informací o výskytu těchto mykotoxinů prostřednictvím náhodného odběru vzorků by mohl být zdrojem užitečných údajů pro vyhodnocení situace za účelem rozšíření právního rámce. Některé krmné suroviny, jako např. obiloviny a olejnatá semena, jsou navíc s ohledem na podmínky sklizně, skladování a přepravy obzvláště vystaveny nebezpečí kontaminace mykotoxiny. Jelikož se koncentrace mykotoxinů každoročně mění, je žádoucí, aby údaje u všech uvedených mykotoxinů byly shromažďovány během několika po sobě jdoucích let. |
| --- | --- |

(2)

Ačkoli právní akt uvedený v bodě 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech
   (2) ) ve znění pozdějších změn, stanoví maximální obsah aflatoxinu B1 v krmivech, pro ostatní mykotoxiny, jako je např. ochratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiny, T-2 toxin a HT-2 toxin, neexistují žádné předpisy EHP. Sběr informací o výskytu těchto mykotoxinů prostřednictvím náhodného odběru vzorků by mohl být zdrojem užitečných údajů pro vyhodnocení situace za účelem rozšíření právního rámce. Některé krmné suroviny, jako např. obiloviny a olejnatá semena, jsou navíc s ohledem na podmínky sklizně, skladování a přepravy obzvláště vystaveny nebezpečí kontaminace mykotoxiny. Jelikož se koncentrace mykotoxinů každoročně mění, je žádoucí, aby údaje u všech uvedených mykotoxinů byly shromažďovány během několika po sobě jdoucích let.

| (3) | Dosavadní výsledky kontroly výskytu antibiotik a kokcidiostatik v některých krmivech pro určité druhy nebo kategorie zvířat, pro něž tyto účinné látky nejsou povoleny, ukazují, že stále dochází k porušování předpisů. V souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 2 právního aktu uvedeného v bodě 1a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat
   (3) ) je též důležité zajistit účinné prosazování postupného omezení antibiotik jako doplňkových látek v krmivech. |
| --- | --- |

(3)

Dosavadní výsledky kontroly výskytu antibiotik a kokcidiostatik v některých krmivech pro určité druhy nebo kategorie zvířat, pro něž tyto účinné látky nejsou povoleny, ukazují, že stále dochází k porušování předpisů. V souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 2 právního aktu uvedeného v bodě 1a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat
   (3) ) je též důležité zajistit účinné prosazování postupného omezení antibiotik jako doplňkových látek v krmivech.

| (4) | Účast Norska a Islandu v programech spadajících do působnosti přílohy II tohoto doporučení ohledně nepovolených doplňkových látek v krmivech, bude třeba vyhodnotit s ohledem na jejich vyjmutí z kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP a zejména z právního aktu uvedeného v bodě 1a kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003). |
| --- | --- |

(4)

Účast Norska a Islandu v programech spadajících do působnosti přílohy II tohoto doporučení ohledně nepovolených doplňkových látek v krmivech, bude třeba vyhodnotit s ohledem na jejich vyjmutí z kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP a zejména z právního aktu uvedeného v bodě 1a kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003).

| (5) | Je nutné zabezpečit, aby v souladu s příslušnými právními předpisy EHP byla důsledně prosazována omezení, která se týkají používání krmných surovin živočišného původu v krmivech. |
| --- | --- |

(5)

Je nutné zabezpečit, aby v souladu s příslušnými právními předpisy EHP byla důsledně prosazována omezení, která se týkají používání krmných surovin živočišného původu v krmivech.

| (6) | Účast Islandu v programech spadajících do působnosti přílohy III tohoto doporučení ohledně omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu bude třeba vyhodnotit s ohledem na jeho vyjmutí z kapitoly I přílohy I Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(6)

Účast Islandu v programech spadajících do působnosti přílohy III tohoto doporučení ohledně omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu bude třeba vyhodnotit s ohledem na jeho vyjmutí z kapitoly I přílohy I Dohody o EHP.

| (7) | Je žádoucí zajistit, aby hodnoty stopových prvků mědi a zinku v krmných směsích pro prasata nepřekračovaly maximální povolený obsah stanovený právním aktem uvedeným v bodě 1zq kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 1334/2003
   (4) ), ve znění pozdějších změn. Účast Norska v programech spadajících do působnosti přílohy IV je třeba vyhodnotit s ohledem na jeho vynětí z kapitoly II přílohy I Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(7)

Je žádoucí zajistit, aby hodnoty stopových prvků mědi a zinku v krmných směsích pro prasata nepřekračovaly maximální povolený obsah stanovený právním aktem uvedeným v bodě 1zq kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 1334/2003
   (4) ), ve znění pozdějších změn. Účast Norska v programech spadajících do působnosti přílohy IV je třeba vyhodnotit s ohledem na jeho vynětí z kapitoly II přílohy I Dohody o EHP.

Opatření stanovená v tomto doporučení jsou v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro rostlinná a živočišná krmiva, se kterým Kontrolní úřad ESVO spolupracuje,

DOPORUČUJE:

| 1. | Aby státy ESVO v roce 2006 prováděly koordinovaný program kontroly zaměřený na:






  a) | koncentraci mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu, fumonisinů, T-2 toxinu a HT-2 toxinu) v krmivech, s uvedením metody analýzy; metoda odběru vzorků by měla zahrnovat jak náhodný, tak cílený odběr vzorků; v případě cíleného odběru vzorků by vzorky měly být krmné suroviny, u nichž existuje podezření na vyšší koncentrace mykotoxinů, tj. např. obilná zrna, olejnatá semena, olejnaté plody, produkty a vedlejší produkty z nich a krmné suroviny skladované po dlouhou dobu či přepravované po moři na velké vzdálenosti; v případě aflatoxinu B1 je třeba rovněž věnovat zvláštní pozornost krmným směsím určeným pro zvířata chovaná na mléko s výjimkou skotu; výsledky kontrol by měly být oznámeny prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze I; |
| --- | --- | --- |

1.

Aby státy ESVO v roce 2006 prováděly koordinovaný program kontroly zaměřený na:

a)

koncentraci mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu, fumonisinů, T-2 toxinu a HT-2 toxinu) v krmivech, s uvedením metody analýzy; metoda odběru vzorků by měla zahrnovat jak náhodný, tak cílený odběr vzorků; v případě cíleného odběru vzorků by vzorky měly být krmné suroviny, u nichž existuje podezření na vyšší koncentrace mykotoxinů, tj. např. obilná zrna, olejnatá semena, olejnaté plody, produkty a vedlejší produkty z nich a krmné suroviny skladované po dlouhou dobu či přepravované po moři na velké vzdálenosti; v případě aflatoxinu B1 je třeba rovněž věnovat zvláštní pozornost krmným směsím určeným pro zvířata chovaná na mléko s výjimkou skotu; výsledky kontrol by měly být oznámeny prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze I;

| b) | kokcidiostatika a/nebo histomonostatika – ať již povolená, či nepovolená jako doplňkové látky v krmivech pro určité druhy a kategorie zvířat –, jež se často vyskytují v nemedikovaných premixech a krmných směsích, v nichž tyto látky nejsou povoleny; kontroly by se měly na takové látky v premixech a krmných směsích zaměřit, pokud podle příslušného orgánu existuje větší pravděpodobnost zjištění nesrovnalostí; výsledky těchto kontrol by měly být oznámeny prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze II; |
| --- | --- |

b)

kokcidiostatika a/nebo histomonostatika – ať již povolená, či nepovolená jako doplňkové látky v krmivech pro určité druhy a kategorie zvířat –, jež se často vyskytují v nemedikovaných premixech a krmných směsích, v nichž tyto látky nejsou povoleny; kontroly by se měly na takové látky v premixech a krmných směsích zaměřit, pokud podle příslušného orgánu existuje větší pravděpodobnost zjištění nesrovnalostí; výsledky těchto kontrol by měly být oznámeny prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze II;

| c) | provádění postupného omezení antibiotik jako doplňkových látek v krmivech podle přílohy II; |
| --- | --- |

c)

provádění postupného omezení antibiotik jako doplňkových látek v krmivech podle přílohy II;

| d) | zavádění omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu v souladu s přílohou III; |
| --- | --- |

d)

zavádění omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu v souladu s přílohou III;

| e) | hodnoty mědi a zinku v krmných směsích pro prasata uvedené v příloze IV. |
| --- | --- |

e)

hodnoty mědi a zinku v krmných směsích pro prasata uvedené v příloze IV.

| 2. | Aby státy ESVO uváděly výsledky koordinovaného programu kontrol stanoveného v odstavci 1 do samostatné kapitoly výroční zprávy o kontrolách, kterou je třeba předložit Kontrolnímu úřadu ESVO do 1. dubna 2007, a to v souladu s článkem 22 odst. 2 právního aktu uvedeného v bodě 31a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Rady 95/53/ES) a v poslední verzi harmonizovaného vzoru zprávy. |
| --- | --- |

2.

Aby státy ESVO uváděly výsledky koordinovaného programu kontrol stanoveného v odstavci 1 do samostatné kapitoly výroční zprávy o kontrolách, kterou je třeba předložit Kontrolnímu úřadu ESVO do 1. dubna 2007, a to v souladu s článkem 22 odst. 2 právního aktu uvedeného v bodě 31a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Rady 95/53/ES) a v poslední verzi harmonizovaného vzoru zprávy.

V Bruselu dne 17. května 2006

Za Kontrolní úřad ESVO

Kristján Andri STEFÁNSSON

člen kolegia

Niels FENGER

ředitel

---

(1)  Úř. věst. L 265, 8.11.95, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/46/ES (Úř. věst. L 234, 1.9.2001, s. 55).

1

(2)  Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/77/ES (Úř. věst. L 271, 30.9.2006, s. 53).

2

(3)  3) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 378/2005 (Úř. věst. L 59, 5.3.2005, s. 8).

3

3

(4)  4) Úř. věst. L 187, 26.7.2003, s. 11. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1980/2005 (Úř. věst. L 318, 6.12.2005, s. 3).

4

4

---

PŘÍLOHA I

Koncentrace některých mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu, fumonisinů, T-2 toxinu a HT-2 toxinu) v krmivech

Jednotlivé výsledky všech testovaných vzorků; formulář pro zprávy uvedený v odst. 1 písm. a)

| Krmiva | Odběr vzorků (náhodný či cílený) | Druh a koncentrace mykotoxinů (μg/kg ve vztahu ke krmivu s obsahem vlhkosti 12 %) |
| --- | --- | --- |
| Třída (1) | Typ (2) | Země původu | | Aflatoxin B1 | Ochratoxin A | Zearalenon | Deoxynivalenol | Fumonizíny (3) | Toxíny T-2  HT-2 (4) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Krmiva

Odběr vzorků (náhodný či cílený)

Druh a koncentrace mykotoxinů (μg/kg ve vztahu ke krmivu s obsahem vlhkosti 12 %)

Třída (1)

Typ (2)

Země původu

Aflatoxin B1

Ochratoxin A

Zearalenon

Deoxynivalenol

Fumonizíny (3)

Toxíny T-2  HT-2 (4)

Příslušný orgán by měl rovněž uvést:

| — | opatření přijatá v případě, že byly překročeny maximální hodnoty pro aflatoxin B1; |
| --- | --- |

—

opatření přijatá v případě, že byly překročeny maximální hodnoty pro aflatoxin B1;

| — | použité metody analýzy; |
| --- | --- |

—

použité metody analýzy;

| — | meze detekce. |
| --- | --- |

—

meze detekce.

---

(1)  Vyberte jeden z těchto druhů: krmná surovina, doplňková látka v krmivu, premix, doplňkové krmivo, kompletní krmivo, krmná směs.

(2)  Vyberte jeden z těchto druhů: a) u krmných surovin název krmné suroviny podle části B přílohy právního aktu uvedeného v bodě 14a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (Směrnice Rady 96/25/ES ze dne 29. dubna 1996 o oběhu krmných surovin, kterou se mění směrnice 70/524/EHS, 74/63/EHS, 82/471/EHS a 93/74/EHS a zrušuje směrnice 77/101/EHS); b) u ostatních krmiv cílový druh.

(3)  Uvedená hodnota může být sumou koncentrací fumonisinů B1 a B2.

(4)  Uvedená hodnota může být sumou koncentrací T-2 toxinu a HT-2 toxinu.

---

PŘÍLOHA II

Výskyt některých léčebných látek, jež nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech

Některé léčebné látky se jako doplňkové látky mohou na základě právních předpisů vyskytovat v premixech a krmných směsích pro určité druhy a kategorie zvířat, pokud splňují požadavky článku 10 právního aktu uvedeného v bodě 1a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003).

Výskyt nepovolených léčebných látek v krmivech pro určité druhy a kategorie zvířat představuje porušení právních předpisů.

Léčebné látky, jež mají být kontrolovány, by měly být vybrány z těchto látek:

| 1. | Léčebné látky povolené jako doplňkové látky v krmivech pouze pro určité druhy nebo kategorie zvířat: | decoquinát (Deccox) |
| --- | --- | --- |

1.

Léčebné látky povolené jako doplňkové látky v krmivech pouze pro určité druhy nebo kategorie zvířat:

decoquinát (Deccox)

| | diclazuril (Clinacox 0,2 %) |
| --- | --- |

diclazuril (Clinacox 0,2 %)

| | halofuginon hydrobromid (Stenorol) |
| --- | --- |

halofuginon hydrobromid (Stenorol)

| | lasalocid sodný A (Avatec 15 %) |
| --- | --- |

lasalocid sodný A (Avatec 15 %)

| | maduramicin amonium alfa (Cygro 1 %) |
| --- | --- |

maduramicin amonium alfa (Cygro 1 %)

| | monensin sodný (Elancoban G100, 100, G200, 200) |
| --- | --- |

monensin sodný (Elancoban G100, 100, G200, 200)

| | narasin |
| --- | --- |

narasin

| | narasin – nikarbazin (Maxiban G160) |
| --- | --- |

narasin – nikarbazin (Maxiban G160)

| | robenidin hydrochlorid (Cycostat 66 G) |
| --- | --- |

robenidin hydrochlorid (Cycostat 66 G)

| | salinomycin sodný (Sacox 120G, 120) |
| --- | --- |

salinomycin sodný (Sacox 120G, 120)

| | semduramicin sodný (Aviax 5 %) |
| --- | --- |

semduramicin sodný (Aviax 5 %)

| 2. | Léčebné látky, které již nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech: | amprolium |
| --- | --- | --- |

2.

Léčebné látky, které již nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech:

amprolium

| | amprolium/ethopabát |
| --- | --- |

amprolium/ethopabát

| | arprinocid |
| --- | --- |

arprinocid

| | avilamycin |
| --- | --- |

avilamycin

| | avoparcin |
| --- | --- |

avoparcin

| | carbadox |
| --- | --- |

carbadox

| | dimetridazol |
| --- | --- |

dimetridazol

| | dinitolmid |
| --- | --- |

dinitolmid

| | flavofosfolipol |
| --- | --- |

flavofosfolipol

| | ipronidazol |
| --- | --- |

ipronidazol

| | meticlorpindol |
| --- | --- |

meticlorpindol

| | meticlorpindol/methylbenzochát |
| --- | --- |

meticlorpindol/methylbenzochát

| | nicarbazin |
| --- | --- |

nicarbazin

| | nifursol |
| --- | --- |

nifursol

| | olachindox |
| --- | --- |

olachindox

| | ronidazol |
| --- | --- |

ronidazol

| | spiramycin |
| --- | --- |

spiramycin

| | tetracykliny |
| --- | --- |

tetracykliny

| | tylosinfosfát |
| --- | --- |

tylosinfosfát

| | virginiamycin |
| --- | --- |

virginiamycin

| | zinkbacitracin |
| --- | --- |

zinkbacitracin

| | ostatní antimikrobiální látky |
| --- | --- |

ostatní antimikrobiální látky

| 3. | Léčebné látky, které nikdy nebyly povoleny jako doplňkové látky v krmivech:
  ostatní látky
  Jednotlivé výsledky všech nevyhovujících vzorků; formulář pro zprávy uvedený v odst. 1 písm. b)









  Druh krmiva (druh zvířete a kategorie zvířat) | Zjištěná látka | Zjištěná hodnota | Důvod porušení právních předpisů (1) | Přijaté opatření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

3.

Léčebné látky, které nikdy nebyly povoleny jako doplňkové látky v krmivech:

ostatní látky

Jednotlivé výsledky všech nevyhovujících vzorků; formulář pro zprávy uvedený v odst. 1 písm. b)

Druh krmiva (druh zvířete a kategorie zvířat)

Zjištěná látka

Zjištěná hodnota

Důvod porušení právních předpisů (1)

Přijaté opatření

Příslušný orgán by měl rovněž uvést:

| — | celkový počet testovaných vzorků; |
| --- | --- |

—

celkový počet testovaných vzorků;

| — | názvy látek, které byly předmětem šetření; |
| --- | --- |

—

názvy látek, které byly předmětem šetření;

| — | použité metody analýzy; |
| --- | --- |

—

použité metody analýzy;

| — | meze detekce. |
| --- | --- |

—

meze detekce.

---

(1)  Důvod výskytu nepovolené látky v krmivu podle závěrů šetření provedeného příslušným orgánem.

---

PŘÍLOHA III

Omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu

Aniž jsou dotčeny články 3 až 13 a článek 15 nařízení č. 95/53/ES, měly by státy ESVO v průběhu roku 2006 provádět koordinovaný program kontrol s cílem ověřit, zda jsou dodržována omezení týkající se výroby a používání krmných surovin živočišného původu.

V rámci zabezpečení účinného dodržování zákazu krmení určitých zvířat zpracovanými živočišnými bílkovinami, jak je stanoveno v příloze IV právního aktu uvedeného v bodě 7.1.12 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
   (1) ), by státy ESVO měly provádět zvláštní program kontroly založený na cílených kontrolách. V souladu s článkem 4 směrnice (ES) č. 95/53/ES by uvedený kontrolní program měl vycházet ze strategie zohledňující míru rizika a měl by se vztahovat na všechna stadia výroby a veškeré druhy objektů, kde se krmivo vyrábí, manipuluje se s ním a kde se podává zvířatům. Státy ESVO by měly věnovat zvláštní pozornost vymezení kritérií, která mohou souviset s určitým rizikem. Váhový koeficient přiřazený každému kritériu by měl být úměrný tomuto riziku. Četnost kontrol a počet vzorků analyzovaných v daném objektu by měly být ve vztahu k souhrnu váhových koeficientů přidělených tomuto objektu.

Při navrhování programu kontrol by měly být vzaty v úvahu tyto orientačně uvedené objekty a kritéria:

| Objekty | Kritérium | Váhový koeficient |
| --- | --- | --- |
| Výrobny krmiv | — | Výrobny krmiv vyrábějící krmné směsi pro přežvýkavce i nepřežvýkavce, které na základě udělené výjimky obsahují zpracované živočišné bílkoviny. |

Objekty

Kritérium

Váhový koeficient

Výrobny krmiv

—

Výrobny krmiv vyrábějící krmné směsi pro přežvýkavce i nepřežvýkavce, které na základě udělené výjimky obsahují zpracované živočišné bílkoviny.

| — | Výrobny krmiv, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření. |
| --- | --- |

—

Výrobny krmiv, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření.

| — | Výrobny krmiv s velkým množstvím dovezených krmiv s vysokým obsahem bílkovin, jako je např. rybí moučka, sojový šrot, kukuřičný lepek a bílkovinné koncentráty. |
| --- | --- |

—

Výrobny krmiv s velkým množstvím dovezených krmiv s vysokým obsahem bílkovin, jako je např. rybí moučka, sojový šrot, kukuřičný lepek a bílkovinné koncentráty.

| — | Výrobny krmiv s velkým objemem výroby krmných směsí. |
| --- | --- |

—

Výrobny krmiv s velkým objemem výroby krmných směsí.

| — | Riziko křížové kontaminace v důsledku vnitřních provozních postupů (účel používání sil, kontrola účinného oddělování výrobních linek, kontrola přísad, vlastní laboratoř, postupy pro odběr vzorků). |
| --- | --- |

—

Riziko křížové kontaminace v důsledku vnitřních provozních postupů (účel používání sil, kontrola účinného oddělování výrobních linek, kontrola přísad, vlastní laboratoř, postupy pro odběr vzorků).

Stanoviště hraniční kontroly a ostatní místa vstupu do Společenství

| — | Velký/malý podíl dovozů krmiv. |
| --- | --- |

—

Velký/malý podíl dovozů krmiv.

| — | Krmiva s vysokým obsahem bílkovin. |
| --- | --- |

—

Krmiva s vysokým obsahem bílkovin.

Zemědělské podniky

| — | Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu, které na základě udělené výjimky používají zpracované živočišné bílkoviny. |
| --- | --- |

—

Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu, které na základě udělené výjimky používají zpracované živočišné bílkoviny.

| — | Zemědělské podniky s chovem přežvýkavců a jiných druhů živočichů (riziko zkříženého krmení). |
| --- | --- |

—

Zemědělské podniky s chovem přežvýkavců a jiných druhů živočichů (riziko zkříženého krmení).

| — | Zemědělské podniky, které nakupují volně ložené krmivo. |
| --- | --- |

—

Zemědělské podniky, které nakupují volně ložené krmivo.

Dodavatelé

| — | Sklady a místa přechodného uskladnění krmiva s vysokým obsahem bílkovin. |
| --- | --- |

—

Sklady a místa přechodného uskladnění krmiva s vysokým obsahem bílkovin.

| — | Prodej velkého objemu volně loženého krmiva. |
| --- | --- |

—

Prodej velkého objemu volně loženého krmiva.

| — | Dodavatelé krmných směsí vyrobených v zahraničí. |
| --- | --- |

—

Dodavatelé krmných směsí vyrobených v zahraničí.

Pojízdné výrobny krmných směsí

| — | Výrobny krmných směsí pro přežvýkavce i nepřežvýkavce. |
| --- | --- |

—

Výrobny krmných směsí pro přežvýkavce i nepřežvýkavce.

| — | Výrobny krmných směsí, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření. |
| --- | --- |

—

Výrobny krmných směsí, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření.

| — | Výrobny krmných směsí používající jako přísady krmiva s vysokým obsahem bílkovin. |
| --- | --- |

—

Výrobny krmných směsí používající jako přísady krmiva s vysokým obsahem bílkovin.

| — | Výrobny krmných směsí s velkým objemem výroby krmiv. |
| --- | --- |

—

Výrobny krmných směsí s velkým objemem výroby krmiv.

| — | Zásobování velkého počtu hospodářství včetně hospodářství s chovem přežvýkavců. |
| --- | --- |

—

Zásobování velkého počtu hospodářství včetně hospodářství s chovem přežvýkavců.

Přepravní prostředky

| — | Vozidla používaná pro přepravu zpracovaných živočišných bílkovin a krmiv. |
| --- | --- |

—

Vozidla používaná pro přepravu zpracovaných živočišných bílkovin a krmiv.

| — | Vozidla, u kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření. |
| --- | --- |

—

Vozidla, u kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření.

Jako alternativu těchto orientačně uvedených objektů a kritérií mohou státy ESVO předložit Kontrolnímu úřadu ESVO do 31. května 2006 svůj vlastní systém posuzování rizik.

Odběr vzorků by se měl zaměřit na šarže nebo případy, kdy je nejvíce pravděpodobné, že by mohlo dojít ke křížové kontaminaci zakázanými zpracovanými bílkovinami (první šarže následující po přepravě krmiv obsahujících živočišné bílkoviny v této šarži zakázané, technické problémy či změny týkající se výrobních linek, změny ve skladovacích zásobnících nebo silech pro volně ložený materiál).

Kontroly by rovněž mohly být rozšířeny na analýzu prachu ve vozidlech, výrobních zařízeních a skladovacích prostorech.

V každém státě ESVO by mělo ročně být provedeno minimálně 10 kontrol na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. V každém státě ESVO by mělo ročně být úředně odebráno minimálně 20 vzorků na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. Do doby, než budou schváleny alternativní metody, by se pro analýzu vzorků měla použít metoda mikroskopické identifikace a hodnocení popsaná v právním aktu uvedeném v bodě 31a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (Směrnice Komise 2003/126/ES, kterou se stanoví analytická metoda identifikace složek živočišného původu pro úřední kontrolu krmiv
   (2) ). Jakákoliv přítomnost zakázaných složek živočišného původu v krmivu je považována za porušení zákazu.

Výsledky programů kontrol by měly být oznámeny Kontrolnímu úřadu ESVO v níže uvedených formátech.

Shrnutí kontrol týkajících se omezení krmení krmivem živočišného původu (krmení zakázanými zpracovanými živočišnými bílkovinami)

A.   Zdokumentované kontroly

| Stadium | Počet kontrol včetně kontrol výskytu zpracovaných živočišných bílkovin | Počet porušení právních předpisů stanovený na základě kontrol dokumentace atd., nikoliv na základě laboratorních zkoušek |
| --- | --- | --- |
| Dovoz krmných surovin | | |
| Skladování krmných surovin | | |
| Výrobny krmiv | | |
| Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí | | |
| Zprostředkovatelé v oblasti krmiv | | |
| Přepravní prostředky | | |
| Hospodářství s chovem nepřežvýkavců | | |
| Hospodářství s chovem přežvýkavců | | |
| Ostatní: | | |

Stadium

Počet kontrol včetně kontrol výskytu zpracovaných živočišných bílkovin

Počet porušení právních předpisů stanovený na základě kontrol dokumentace atd., nikoliv na základě laboratorních zkoušek

Dovoz krmných surovin

Skladování krmných surovin

Výrobny krmiv

Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí

Zprostředkovatelé v oblasti krmiv

Přepravní prostředky

Hospodářství s chovem nepřežvýkavců

Hospodářství s chovem přežvýkavců

Ostatní:

B.   Odběr vzorků a testování krmných surovin a krmných směsí, pokud jde o výskyt zpracovaných živočišných bílkovin

| Objekty | Počet úředně odebraných vzorků testovaných na výskyt zpracovaných živočišných bílkovin | Počet nevyhovujících vzorků |
| --- | --- | --- |
| Výskyt zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících ze suchozemských živočichů | Výskyt zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z ryb |
| Krmné suroviny | Krmné směsi | Krmné suroviny | Krmné směsi | Krmné suroviny | Krmné směsi |
| pro přežvýkavce | pro nepřežvýkavce | pro přežvýkavce | pro nepřežvýkavce | pro přežvýkavce | pro nepřežvýkavce |
| Při dovozu | | | | | | | | | |
| Výrobny krmiv | | | | | | | | | |
| Zprostředkovatelé/skladování | | | | | | | | | |
| Přepravní prostředky | | | | | | | | | |
| Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí | | | | | | | | | |
| V objektu zemědělského podniku | | | | | | | | | |
| Ostatní: | | | | | | | | | |

Objekty

Počet úředně odebraných vzorků testovaných na výskyt zpracovaných živočišných bílkovin

Počet nevyhovujících vzorků

Výskyt zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících ze suchozemských živočichů

Výskyt zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z ryb

Krmné suroviny

Krmné směsi

Krmné suroviny

Krmné směsi

Krmné suroviny

Krmné směsi

pro přežvýkavce

pro nepřežvýkavce

pro přežvýkavce

pro nepřežvýkavce

pro přežvýkavce

pro nepřežvýkavce

Při dovozu

Výrobny krmiv

Zprostředkovatelé/skladování

Přepravní prostředky

Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí

V objektu zemědělského podniku

Ostatní:

C.   Shrnutí zakázaných zpracovaných živočišných bílkovin zjištěných ve vzorcích krmiv určených pro přežvýkavce

| | Měsíc odběru vzorků | Druh, stupeň a původ kontaminace | Uplatněné sankce (či jiná opatření) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| ... | | | |

Měsíc odběru vzorků

Druh, stupeň a původ kontaminace

Uplatněné sankce (či jiná opatření)

1

2

3

4

5

...

---

(1)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1993/2004 (Úř. věst. L 344, 20.11.2004, s. 12).

(2)  Úř. věst. L 339, 24.12.03, s. 78.

---

PŘÍLOHA IV

Jednotlivé výsledky veškerých vzorků (vyhovujících i nevyhovujících), pokud jde o obsah mědi a zinku v krmných směsích pro prasata

| Druh krmné směsi (kategorie zvířat) | Stopový prvek (měď či zinek) | Zjištěná hodnota (mg/kg kompletního krmiva) | Důvod překročení maximálního obsahu (1) | Přijaté opatření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

Druh krmné směsi (kategorie zvířat)

Stopový prvek (měď či zinek)

Zjištěná hodnota (mg/kg kompletního krmiva)

Důvod překročení maximálního obsahu (1)

Přijaté opatření

---

(1)  Podle závěrů šetření provedeného příslušným orgánem.

---