# Официален вестник L 74/2020

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 74 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 6311 март 2020 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 74

Издание на български език

Законодателство

Година 6311 март 2020 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Делегиран регламент (ЕС) 2020/389 на Комисията от 31 октомври 2019 година за изменение на Регламент (ЕС) No 347/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно указания за трансевропейската енергийна инфраструктура по отношение на списъка на Съюза на проекти от общ интерес | 1 |
| | * | Регламент за изпълнение (ЕС) 2020/390 на Комисията от 10 март 2020 година за изменение за 312-и път на Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу определени лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда | 20 |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | * | Решение (ЕС) 2020/391 на Комисията от 20 септември 2019 година относно мярка SA.34402 - 2015/C (ex 2015/NN), приведена в действие от Германия в полза на Hochschul-Informations-System GmbH
  (нотифицирано под номер С(2019) 6836)

   (
  1
  ) | 22 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Делегиран регламент (ЕС) 2020/389 на Комисията от 31 октомври 2019 година за изменение на Регламент (ЕС) No 347/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно указания за трансевропейската енергийна инфраструктура по отношение на списъка на Съюза на проекти от общ интерес

1

*

Регламент за изпълнение (ЕС) 2020/390 на Комисията от 10 март 2020 година за изменение за 312-и път на Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу определени лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда

20

РЕШЕНИЯ

*

Решение (ЕС) 2020/391 на Комисията от 20 септември 2019 година относно мярка SA.34402 - 2015/C (ex 2015/NN), приведена в действие от Германия в полза на Hochschul-Informations-System GmbH
  (нотифицирано под номер С(2019) 6836)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер С(2019) 6836)

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП. |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП.

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 11.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 74/1

---

ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) 2020/389 НА КОМИСИЯТА

от 31 октомври 2019 година

за изменение на Регламент (ЕС) No 347/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно указания за трансевропейската енергийна инфраструктура по отношение на списъка на Съюза на проекти от общ интерес

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 347/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2013 г. относно указания за трансевропейската енергийна инфраструктура и за отмяна на Решение No 1364/2006/ЕО, както и за изменение на регламенти (ЕО) No 713/2009, (ЕО) No 714/2009 и (ЕО) No 715/2009 (1), и по-специално член 3, параграф 4 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В Регламент (ЕС) No 347/2013 е определена нормативна рамка за определяне, планиране и реализация на проекти от общ интерес („ПОИ“), които са необходими за създаването на деветте географско-стратегически приоритетни инфраструктурни коридора в областта на електроенергията, газа и нефта, на трите приоритетни тематични области за обхващаща целия Съюз енергийна инфраструктура — съответно за интелигентни електроенергийни мрежи, електроенергийни магистрали и мрежи за транспортиране на въглероден диоксид. |
| --- | --- |

(1)

В Регламент (ЕС) No 347/2013 е определена нормативна рамка за определяне, планиране и реализация на проекти от общ интерес („ПОИ“), които са необходими за създаването на деветте географско-стратегически приоритетни инфраструктурни коридора в областта на електроенергията, газа и нефта, на трите приоритетни тематични области за обхващаща целия Съюз енергийна инфраструктура — съответно за интелигентни електроенергийни мрежи, електроенергийни магистрали и мрежи за транспортиране на въглероден диоксид.

| (2) | Комисията е оправомощена да определи списък на Съюза на ПОИ („Списъкът на Съюза“). |
| --- | --- |

(2)

Комисията е оправомощена да определи списък на Съюза на ПОИ („Списъкът на Съюза“).

| (3) | Списъкът на ПОИ се изготвя на всеки две години, поради което е необходимо той да бъде заменен. |
| --- | --- |

(3)

Списъкът на ПОИ се изготвя на всеки две години, поради което е необходимо той да бъде заменен.

| (4) | Проектите, предложени за включване в списъка на Съюза, бяха оценени от регионалните групи, посочени в член 3 от Регламент (ЕС) No 347/2013, които потвърдиха, че те отговарят на критериите, определени в член 4 от посочения регламент. |
| --- | --- |

(4)

Проектите, предложени за включване в списъка на Съюза, бяха оценени от регионалните групи, посочени в член 3 от Регламент (ЕС) No 347/2013, които потвърдиха, че те отговарят на критериите, определени в член 4 от посочения регламент.

| (5) | За регионалните проектосписъци на ПОИ бе постигнато съгласие на срещи на техническо равнище на регионалните групи. След становищата на Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия („ACER“), дадени на 25 септември 2019 г. по отношение на последователното прилагане на критериите за оценка и на анализа на разходите и ползите в различните региони, органите за вземане на решения на регионалните групи приеха регионалните списъци на 4 октомври 2019 г. В съответствие с член 3, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕС) No 347/2013, преди приемането на регионалните списъци всички предложени проекти бяха одобрени от държавите членки, с чиято територия са свързани проектите. |
| --- | --- |

(5)

За регионалните проектосписъци на ПОИ бе постигнато съгласие на срещи на техническо равнище на регионалните групи. След становищата на Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия („ACER“), дадени на 25 септември 2019 г. по отношение на последователното прилагане на критериите за оценка и на анализа на разходите и ползите в различните региони, органите за вземане на решения на регионалните групи приеха регионалните списъци на 4 октомври 2019 г. В съответствие с член 3, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕС) No 347/2013, преди приемането на регионалните списъци всички предложени проекти бяха одобрени от държавите членки, с чиято територия са свързани проектите.

| (6) | По отношение на проектите, предложени за включване в списъка на Съюза, бяха проведени консултации с организации, представляващи съответните заинтересовани страни, включително производители, оператори на разпределителни системи, доставчици, потребителски организации и организации за защита на околната среда. |
| --- | --- |

(6)

По отношение на проектите, предложени за включване в списъка на Съюза, бяха проведени консултации с организации, представляващи съответните заинтересовани страни, включително производители, оператори на разпределителни системи, доставчици, потребителски организации и организации за защита на околната среда.

| (7) | ПОИ следва да бъдат изброени в списъка съобразно стратегическите приоритети за трансевропейска енергийна инфраструктура, в съответствие с последователността на изреждане в приложение I към Регламент (ЕС) No 347/2013. Списъкът не следва да съдържа никакво класиране на проектите. |
| --- | --- |

(7)

ПОИ следва да бъдат изброени в списъка съобразно стратегическите приоритети за трансевропейска енергийна инфраструктура, в съответствие с последователността на изреждане в приложение I към Регламент (ЕС) No 347/2013. Списъкът не следва да съдържа никакво класиране на проектите.

| (8) | ПОИ следва да бъдат изброени или като самостоятелни ПОИ, или като част от клъстер от няколко ПОИ, поради взаимна зависимост или (потенциална) конкуренция между тях. |
| --- | --- |

(8)

ПОИ следва да бъдат изброени или като самостоятелни ПОИ, или като част от клъстер от няколко ПОИ, поради взаимна зависимост или (потенциална) конкуренция между тях.

| (9) | Списъкът на Съюза съдържа проекти на различен етап на разработване, включително на етапите на предпроектни проучвания, технико-икономическа осъществимост, получаване на разрешение и изграждане. За ПОИ, които са на ранен етап на разработване, е възможно да са необходими проучвания за доказване на техническа и икономическа жизнеспособност и на съответствие с нормативната уредба на Съюза, включително с нормативната уредба в областта на околната среда. В този контекст потенциалните отрицателни въздействия върху околната среда следва да бъдат адекватно определени, оценени и избегнати или смекчени. |
| --- | --- |

(9)

Списъкът на Съюза съдържа проекти на различен етап на разработване, включително на етапите на предпроектни проучвания, технико-икономическа осъществимост, получаване на разрешение и изграждане. За ПОИ, които са на ранен етап на разработване, е възможно да са необходими проучвания за доказване на техническа и икономическа жизнеспособност и на съответствие с нормативната уредба на Съюза, включително с нормативната уредба в областта на околната среда. В този контекст потенциалните отрицателни въздействия върху околната среда следва да бъдат адекватно определени, оценени и избегнати или смекчени.

| (10) | Включването на проекти в списъка на Съюза на ПОИ не засяга резултатите от съответните процедури за оценка на въздействието върху околната среда и за издаване на разрешения. Съгласно член 5, параграф 8 от Регламент (ЕС) No 347/2013, ако даден проект не съответства на нормативната уредба на Съюза, той може да отпадне от списъка на Съюза. Реализацията на ПОИ, включително тяхното съответствие със съответната нормативна уредба, следва да бъдат наблюдавани в съответствие с член 5 от горепосочения регламент. |
| --- | --- |

(10)

Включването на проекти в списъка на Съюза на ПОИ не засяга резултатите от съответните процедури за оценка на въздействието върху околната среда и за издаване на разрешения. Съгласно член 5, параграф 8 от Регламент (ЕС) No 347/2013, ако даден проект не съответства на нормативната уредба на Съюза, той може да отпадне от списъка на Съюза. Реализацията на ПОИ, включително тяхното съответствие със съответната нормативна уредба, следва да бъдат наблюдавани в съответствие с член 5 от горепосочения регламент.

| (11) | Поради това Регламент (ЕС) No 347/2013 следва да бъде съответно изменен, |
| --- | --- |

(11)

Поради това Регламент (ЕС) No 347/2013 следва да бъде съответно изменен,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Приложение VII към Регламент (ЕС) No 347/2013 се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 31 октомври 2019 година.

За Комисията

Председател

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ОВ L 115, 25.4.2013 г., стр. 39.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Приложение VII към Регламент (ЕС) No 347/2013 се заменя със следното:

„ПРИЛОЖЕНИЕ VII

СПИСЪК НА СЪЮЗА НА ПРОЕКТИ ОТ ОБЩ ИНТЕРЕС („СПИСЪК НА СЪЮЗА“),

посочен в член 3, параграф 4

А.   ПРИНЦИПИ, ПРИЛАГАНИ ПРИ ОПРЕДЕЛЯНЕТО НА СПИСЪКА НА СЪЮЗА

(1)   Клъстери от ПОИ

Някои ПОИ, поради своята взаимозависимост, потенциално конкурентно или конкурентно естество, представляват част от клъстери. Създават се следните видове клъстери от ПОИ:

| а) | клъстер от взаимозависими ПОИ се определя като „клъстер X, включващ следните ПОИ:“. Този клъстер е образуван за определяне на всички проекти от общ интерес, които са необходими за преодоляване на едни и същи затруднения през държавните граници и имат синергичен ефект, ако бъдат приложени заедно. В този случай, за да се получат ползи за целия ЕС, трябва да бъдат реализирани всички ПОИ; |
| --- | --- |

а)

клъстер от взаимозависими ПОИ се определя като „клъстер X, включващ следните ПОИ:“. Този клъстер е образуван за определяне на всички проекти от общ интерес, които са необходими за преодоляване на едни и същи затруднения през държавните граници и имат синергичен ефект, ако бъдат приложени заедно. В този случай, за да се получат ползи за целия ЕС, трябва да бъдат реализирани всички ПОИ;

| б) | клъстер от потенциално конкуриращи се ПОИ се определя като „клъстер X, включващ един или повече от следните ПОИ:“. Такива клъстери отразяват неопределеността около степента на затрудненията през държавните граници. В този случай не всички ПОИ, включени в клъстера, трябва да бъдат реализирани. Дали да бъдат реализирани всички, няколко или един от всички ПОИ се оставя да бъде определено от пазара, при спазване на необходимото планиране, издаване на разрешения и одобрения от регулаторните органи. Необходимостта от съответните проекти от общ интерес се преразглежда при последващ процес по определяне на ПОИ, включително по отношение на нуждите от капацитет; както и |
| --- | --- |

б)

клъстер от потенциално конкуриращи се ПОИ се определя като „клъстер X, включващ един или повече от следните ПОИ:“. Такива клъстери отразяват неопределеността около степента на затрудненията през държавните граници. В този случай не всички ПОИ, включени в клъстера, трябва да бъдат реализирани. Дали да бъдат реализирани всички, няколко или един от всички ПОИ се оставя да бъде определено от пазара, при спазване на необходимото планиране, издаване на разрешения и одобрения от регулаторните органи. Необходимостта от съответните проекти от общ интерес се преразглежда при последващ процес по определяне на ПОИ, включително по отношение на нуждите от капацитет; както и

| в) | клъстер от конкуриращи се ПОИ се определя като „клъстер X, включващ един от следните ПОИ:“. Тези клъстери са насочени към преодоляване на едни и същи затруднения. Въпреки това, степента на затрудненията е по-определена от тази в случай на клъстер от потенциално конкуриращи се ПОИ и следователно трябва да бъде реализиран само един ПОИ. Кой ПОИ да бъде реализиран се оставя да бъде определено от пазара, при спазване на необходимото планиране, издаване на разрешения и одобрения от регулаторните органи. При необходимост нуждата от проекти от общ интерес се преразглежда при последващ процес по определяне на ПОИ. |
| --- | --- |

в)

клъстер от конкуриращи се ПОИ се определя като „клъстер X, включващ един от следните ПОИ:“. Тези клъстери са насочени към преодоляване на едни и същи затруднения. Въпреки това, степента на затрудненията е по-определена от тази в случай на клъстер от потенциално конкуриращи се ПОИ и следователно трябва да бъде реализиран само един ПОИ. Кой ПОИ да бъде реализиран се оставя да бъде определено от пазара, при спазване на необходимото планиране, издаване на разрешения и одобрения от регулаторните органи. При необходимост нуждата от проекти от общ интерес се преразглежда при последващ процес по определяне на ПОИ.

Всички ПОИ са предмет на едни и същи права и задължения, установени съгласно Регламент (ЕС) No 347/2013.

(2)   Третиране на подстанции и компресорни станции

Подстанциите, подстанциите за ПТВН, преобразуваща променливо напрежение в променливо напрежение, и газокомпресорните станции се разглеждат като част от ПОИ, ако са с географско разположение по линии за пренос. Подстанциите, подстанциите за ПТВН, преобразуващи променливо напрежение в променливо напрежение, и компресорните станции, се разглеждат като самостоятелни ПОИ и са изброени изрично в списъка на Съюза, ако са с различно географско разположение от това на линиите за пренос. Те са предмет на правата и задълженията, формулирани в Регламент (ЕС) No 347/2013.

(3)   Проекти, които вече не се считат за ПОИ, и проекти, които са станали част от други ПОИ

| а) | Няколко проекта, включени в списъците на Съюза, определени с Регламент (ЕС) No 1391/2013 и Регламент (ЕС) 2016/89, вече не се считат за проекти от общ интерес по една или повече от следните причини:






  — | проектът вече е въведен в експлоатация или предстои да бъде въведен в експлоатация до края на 2019 г. и следователно не би се ползвал от разпоредбите на Регламент (ЕС) No 347/2013; |
| --- | --- | --- |

а)

Няколко проекта, включени в списъците на Съюза, определени с Регламент (ЕС) No 1391/2013 и Регламент (ЕС) 2016/89, вече не се считат за проекти от общ интерес по една или повече от следните причини:

—

проектът вече е въведен в експлоатация или предстои да бъде въведен в експлоатация до края на 2019 г. и следователно не би се ползвал от разпоредбите на Регламент (ЕС) No 347/2013;

| — | съгласно новите данни, проектът не отговаря на общите критерии; |
| --- | --- |

—

съгласно новите данни, проектът не отговаря на общите критерии;

| — | организаторът на проекта не го е представил повторно в процеса на подбор за този списък на Съюза; или |
| --- | --- |

—

организаторът на проекта не го е представил повторно в процеса на подбор за този списък на Съюза; или

| — | проектът е класиран по-ниско отколкото други кандидатури за ПОИ в процеса на подбор. |
| --- | --- |

—

проектът е класиран по-ниско отколкото други кандидатури за ПОИ в процеса на подбор.

Включването на тези проекти (с изключение на въведените в експлоатация или които ще бъдат въведени в експлоатация до края на 2019 г.) в следващия списък на Съюза може да се разгледа, ако причините за невключването им в настоящия списък на Съюза вече не са валидни.

Тези проекти не са ПОИ, но с цел постигане на прозрачност и яснота са включени с първоначалните си номера на ПОИ в приложение VII, буква В, като „
  Проекти, които вече не се считат за ПОИ
  “.

| б) | Освен това, някои проекти, включени в списъците, определени с Регламент (ЕС) No 1391/2013 и Регламент (ЕС) 2016/89, по време на процеса на реализация станаха неразделна част от други (клъстери от) проекти от общ интерес.
  Тези проекти вече не се считат за самостоятелни ПОИ, но с цел постигане на прозрачност и яснота са включени с първоначалните си номера на ПОИ в приложение VII, буква В, като „
  Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ
  “. |
| --- | --- |

б)

Освен това, някои проекти, включени в списъците, определени с Регламент (ЕС) No 1391/2013 и Регламент (ЕС) 2016/89, по време на процеса на реализация станаха неразделна част от други (клъстери от) проекти от общ интерес.

Тези проекти вече не се считат за самостоятелни ПОИ, но с цел постигане на прозрачност и яснота са включени с първоначалните си номера на ПОИ в приложение VII, буква В, като „
  Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ
  “.

(4)   Определение за „ПОИ с двойно обозначение като електроенергийни магистрали“

„ПОИ с двойно обозначение като електроенергийни магистрали“ означава ПОИ, които принадлежат към един от приоритетните електропреносни коридори и към приоритетната тематична област „електроенергийни магистрали“.

Б.   СПИСЪКЪТ НА СЪЮЗА НА ПРОЕКТИ ОТ ОБЩ ИНТЕРЕС

(1)   Приоритетен коридор „Морска електроенергийна мрежа в северните морета“ („NSOG“)

| No | Определение |
| --- | --- |
| 1.3 | Клъстер Дания — Германия, включващ следните ПОИ:






  1.3.1 | Междусистемна връзка между Endrup (DK) и Klixbüll (DE) |

No

Определение

1.3

Клъстер Дания — Германия, включващ следните ПОИ:

1.3.1

Междусистемна връзка между Endrup (DK) и Klixbüll (DE)

1.6

Междусистемна връзка Франция — Ирландия между La Martyre (FR) и Great Island или Knockraha (IE) [понастоящем известна като „Celtic Interconnector“]

1.7

Клъстер междусистемни връзки Франция — Обединено кралство, включващ един или повече от следните ПОИ:

| 1.7.1 | Междусистемна връзка между Cotentin (FR) и областта в близост до Exeter (UK) [понастоящем известна като „FAB“] |
| --- | --- |

1.7.1

Междусистемна връзка между Cotentin (FR) и областта в близост до Exeter (UK) [понастоящем известна като „FAB“]

| 1.7.3 | Междусистемна връзка между Coquelles (FR) и Folkestone (UK) [понастоящем известна като „ElecLink“] |
| --- | --- |

1.7.3

Междусистемна връзка между Coquelles (FR) и Folkestone (UK) [понастоящем известна като „ElecLink“]

| 1.7.5 | Междусистемна връзка между областта в близост до Dunkerque (FR) и областта в близост до Kingsnorth (UK) [понастоящем известна като „Gridlink“] |
| --- | --- |

1.7.5

Междусистемна връзка между областта в близост до Dunkerque (FR) и областта в близост до Kingsnorth (UK) [понастоящем известна като „Gridlink“]

1.8

Клъстер Германия — Норвегия [понастоящем известен като „NordLink“]

| 1.8.1 | Междусистемна връзка между Wilster (DE) и Tonstad (NO) |
| --- | --- |

1.8.1

Междусистемна връзка между Wilster (DE) и Tonstad (NO)

1.9

| 1.9.1 | Междусистемна връзка Ирландия — Обединено кралство между Wexford (IE) и Pembroke, Wales (UK) [понастоящем известна като „Greenlink“] |
| --- | --- |

1.9.1

Междусистемна връзка Ирландия — Обединено кралство между Wexford (IE) и Pembroke, Wales (UK) [понастоящем известна като „Greenlink“]

1.10

Клъстер междусистемни връзки Обединено кралство — Норвегия, включващ един или повече от следните ПОИ:

| 1.10.1 | Междусистемна връзка между Blythe (UK) и Kvilldal (NO) [понастоящем известна като „North Sea Link“] |
| --- | --- |

1.10.1

Междусистемна връзка между Blythe (UK) и Kvilldal (NO) [понастоящем известна като „North Sea Link“]

| 1.10.2 | Междусистемна връзка между Peterhead (UK) и Simadalen (NO) [понастоящем известна като „NorthConnect“] |
| --- | --- |

1.10.2

Междусистемна връзка между Peterhead (UK) и Simadalen (NO) [понастоящем известна като „NorthConnect“]

1.12

Клъстер от съоръжения за акумулиране на електроенергия в Обединеното кралство, включващ един или повече от следните ПОИ:

| 1.12. 3 | съоръжение за акумулиране на енергия чрез сгъстен въздух в Middlewich [понастоящем известно като „CARES“] |
| --- | --- |

1.12. 3

съоръжение за акумулиране на енергия чрез сгъстен въздух в Middlewich [понастоящем известно като „CARES“]

| 1.12.4 | Помпено-акумулираща водноелектрическа централа в Cruachan II |
| --- | --- |

1.12.4

Помпено-акумулираща водноелектрическа централа в Cruachan II

1.14

Междусистемна връзка между Revsing (DK) и Bicker Fen (UK) [понастоящем известна като „Viking Link“]

1.15

Междусистемна връзка между областта на Antwerp (BE) и областта в близост до Kemsley (UK) [позната понастоящем като „Nautilus“]

1.16

Междусистемна връзка Нидерландия — Обединено кралство

1.17

Съоръжение за акумулиране на електроенергия чрез сгъстен въздух в Zuidwending (NL)

1.18

Помпено-акумулираща водноелектрическа централа в морето в Белгия [понастоящем известна като „iLAND“]

1.19

Един или повече възли в Северно море с междусистемни връзки със съседни държави от Северно море (Дания, Германия, Нидерландия) [понастоящем известен като „North Sea Wind Power Hub“)

1.20

Междусистемна връзка между Германия и Обединеното кралство [понастоящем известна като „NeuConnect“]

(2)   Приоритетен коридор междусистемни връзки север — юг в Западна Европа („NSI West Electricity“)

| No | Определение |
| --- | --- |
| 2.4 | Междусистемна връзка между Codrongianos (IT), Lucciana (Корсика, Франция) и Suvereto (IT) [понастоящем известна като „SACOI 3“] |
| 2.7 | Междусистемна връзка между Aquitaine (FR) и Страната на баските (ES) [понастоящем известна като „Biscay Gulf (Бискайски залив)“] |
| 2.9 | Вътрешна линия между Osterath и Philippsburg (DE) за увеличаване на преносната способност на западните граници [понастоящем известна като „Ultranet“] |
| 2.10 | Вътрешна линия между Brunsbüttel/Wilster и Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE) за увеличаване на преносната способност на северните и южните граници [понастоящем известна като „Suedlink“] |
| 2.13 | Клъстер от междусистемни връзки Ирландия — Обединено кралство, включващ следните ПОИ:






  2.13.1 | Междусистемна връзка между Woodland (IE) и Turleenan (UK) [понастоящем известна като „North-South interconnector (междусистемна връзка север—юг)“] |

No

Определение

2.4

Междусистемна връзка между Codrongianos (IT), Lucciana (Корсика, Франция) и Suvereto (IT) [понастоящем известна като „SACOI 3“]

2.7

Междусистемна връзка между Aquitaine (FR) и Страната на баските (ES) [понастоящем известна като „Biscay Gulf (Бискайски залив)“]

2.9

Вътрешна линия между Osterath и Philippsburg (DE) за увеличаване на преносната способност на западните граници [понастоящем известна като „Ultranet“]

2.10

Вътрешна линия между Brunsbüttel/Wilster и Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE) за увеличаване на преносната способност на северните и южните граници [понастоящем известна като „Suedlink“]

2.13

Клъстер от междусистемни връзки Ирландия — Обединено кралство, включващ следните ПОИ:

2.13.1

Междусистемна връзка между Woodland (IE) и Turleenan (UK) [понастоящем известна като „North-South interconnector (междусистемна връзка север—юг)“]

| 2.13.2 | Междусистемна връзка между Srananagh (IE) и Turleenan (UK) [понастоящем известна като „RIDP1“] |
| --- | --- |

2.13.2

Междусистемна връзка между Srananagh (IE) и Turleenan (UK) [понастоящем известна като „RIDP1“]

2.14

Междусистемна връзка между Thusis/Sils (CH) и Verderio Inferiore (IT) [понастоящем известна като „Greenconnector“]

2.16

Клъстер от вътрешни линии, включващ следните ПОИ:

| 2.16.1 | Вътрешна линия между Pedralva и Sobrado (PT), означавана преди като Pedralva и Alfena (PT) |
| --- | --- |

2.16.1

Вътрешна линия между Pedralva и Sobrado (PT), означавана преди като Pedralva и Alfena (PT)

| 2.16.3 | Вътрешна линия между Vieira do Minho, Ribeira de Pena и Feira (PT), означавана преди като Frades B, Ribeira de Pena и Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3

Вътрешна линия между Vieira do Minho, Ribeira de Pena и Feira (PT), означавана преди като Frades B, Ribeira de Pena и Feira (PT)

2.17

Междусистемна връзка Португалия — Испания между Beariz — Fontefría (ES), Fontefría (ES) — Ponte de Lima (PT) (преди Vila Fria/Viana do Castelo) и Ponte de Lima — Vila Nova de Famalicão (PT) (преди Vila do Conde) (PT), включваща подстанциите в Beariz (ES), Fontefría (ES) и Ponte de Lima (PT)

2.18

Увеличаване на мощността на помпено-акумулираща водноелектрическа централа в Kaunertal, Тирол (AT)

2.23

Вътрешни линии на северната белгийска граница между Zandvliet и Lillo-Liefkenshoek (BE) и между Liefkenshoek и Mercator, включващи подстанция в Lillo (BE) [понастоящем известени като „BRABO II + III“]

2.27

| 2.27.1 | Междусистемна връзка между Aragón (ES) и Атлантическите Пиринеи (FR) [понастоящем известна като „Pyrenean crossing 2 (пиринейски проход 2)“] |
| --- | --- |

2.27.1

Междусистемна връзка между Aragón (ES) и Атлантическите Пиринеи (FR) [понастоящем известна като „Pyrenean crossing 2 (пиринейски проход 2)“]

| 2.27.2 | Междусистемна връзка между Навара (Испания) и Landes (FR) [понастоящем известна като „Pyrenean crossing 1 (пиринейски проход 1)“] |
| --- | --- |

2.27.2

Междусистемна връзка между Навара (Испания) и Landes (FR) [понастоящем известна като „Pyrenean crossing 1 (пиринейски проход 1)“]

2.28

| 2.28.2 | Помпено-акумулираща водноелектрическа централа Navaleo (ES) |
| --- | --- |

2.28.2

Помпено-акумулираща водноелектрическа централа Navaleo (ES)

| 2.28.3 | Помпено-акумулираща водноелектрическа централа Girones & Raïmats (ES) |
| --- | --- |

2.28.3

Помпено-акумулираща водноелектрическа централа Girones & Raïmats (ES)

| 2.28.4 | Помпено-акумулираща водноелектрическа централа в Cúa (ES) |
| --- | --- |

2.28.4

Помпено-акумулираща водноелектрическа централа в Cúa (ES)

2.29

Водноелектрическа централа Silvermines (IE)

2.30

Помпено-акумулираща водноелектрическа централа Riedl (DE)

(3)   Приоритетен коридор междусистемни връзки север — юг в Централна Източна и Южна Европа („NSI East Electricity“)

| No | Определение |
| --- | --- |
| 3.1 | Клъстер Австрия — Германия, включващ следните ПОИ:






  3.1.1 | Междусистемна връзка между St. Peter (AT) и Isar (DE) |

No

Определение

3.1

Клъстер Австрия — Германия, включващ следните ПОИ:

3.1.1

Междусистемна връзка между St. Peter (AT) и Isar (DE)

| 3.1.2 | Вътрешна линия между St. Peter и Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2

Вътрешна линия между St. Peter и Tauern (AT)

| 3.1.4 | Вътрешна линия между Westtirol и Zell-Ziller (AT) |
| --- | --- |

3.1.4

Вътрешна линия между Westtirol и Zell-Ziller (AT)

3.4

Междусистемна връзка между Wurmlach (AT) и Somplago (IT)

3.7

Клъстер България — Гърция между „Марица изток 1“ и N. Santa и необходимите укрепвания на вътрешните връзки в България, включващ следните ПОИ:

| 3.7.1 | Междусистемна връзка между „Марица изток 1“ (BG) и N. Santa (EL) |
| --- | --- |

3.7.1

Междусистемна връзка между „Марица изток 1“ (BG) и N. Santa (EL)

| 3.7.2 | Вътрешна линия между „Марица изток 1“ и Пловдив (BG) |
| --- | --- |

3.7.2

Вътрешна линия между „Марица изток 1“ и Пловдив (BG)

| 3.7.3 | Вътрешна линия между „Марица изток 1“ и „Марица изток 3“ (BG) |
| --- | --- |

3.7.3

Вътрешна линия между „Марица изток 1“ и „Марица изток 3“ (BG)

| 3.7.4 | Вътрешна линия между „Марица изток 1“ и Бургас (BG) |
| --- | --- |

3.7.4

Вътрешна линия между „Марица изток 1“ и Бургас (BG)

3.8

Клъстер България — Румъния за увеличаване на преносната способност [понастоящем известен като „коридор Черно море“], включващ следните ПОИ:

| 3.8.1 | Вътрешна линия между Добруджа и Бургас (BG) |
| --- | --- |

3.8.1

Вътрешна линия между Добруджа и Бургас (BG)

| 3.8.4 | Вътрешна линия между Cernavoda и Stalpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4

Вътрешна линия между Cernavoda и Stalpu (RO)

| 3.8.5 | Вътрешна линия между Gutinas и Smardan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5

Вътрешна линия между Gutinas и Smardan (RO)

3.9

| 3.9.1 | Междусистемна връзка между Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) и Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.1

Междусистемна връзка между Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) и Cirkovce (SI)

3.10

Клъстер Израел — Кипър — Гърция [понастоящем известен като междусистемен електропровод „EUROASIA“], включващ следните ПОИ:

| 3.10.1 | Междусистемна връзка между Hadera (IL) и Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Междусистемна връзка между Hadera (IL) и Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Междусистемна връзка между Kofinou (CY) и Korakia, Крит (EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Междусистемна връзка между Kofinou (CY) и Korakia, Крит (EL)

3.11

Клъстер от вътрешни линии в Чешката република, включващ следните ПОИ:

| 3.11.1 | Вътрешна линия между Vernerov и Vitkov (CZ) |
| --- | --- |

3.11.1

Вътрешна линия между Vernerov и Vitkov (CZ)

| 3.11.2 | Вътрешна линия между Vitkov и Prestice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2

Вътрешна линия между Vitkov и Prestice (CZ)

| 3.11.3 | Вътрешна линия между Prestice и Kocin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3

Вътрешна линия между Prestice и Kocin (CZ)

| 3.11.4 | Вътрешна линия между Kocin и Mirovka (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4

Вътрешна линия между Kocin и Mirovka (CZ)

| 3.11.5 | Вътрешна линия между Mirovka и линия V413 (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5

Вътрешна линия между Mirovka и линия V413 (CZ)

3.12

Вътрешна линия в Германия между Wolmirstedt и Isar за увеличаване на вътрешната преносна способност на коридора север — юг [понастоящем известна като „SuedOstLink“]

3.14

Укрепвания на вътрешните връзки в Полша [част от клъстера, понастоящем известен като проект „GerPol Power Bridge“], включващ следните ПОИ:

| 3.14.2 | Вътрешна линия между Krajnik и Baczyna (PL) |
| --- | --- |

3.14.2

Вътрешна линия между Krajnik и Baczyna (PL)

| 3.14.3 | Вътрешна линия между Mikułowa и Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3

Вътрешна линия между Mikułowa и Świebodzice (PL)

| 3.14.4 | Вътрешна линия между Baczyna и Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.14.4

Вътрешна линия между Baczyna и Plewiska (PL)

3.16

| 3.16.1 | Междусистемна връзка Унгария — Словакия между Gabčikovo (SK) и Gönyű (HU) и Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- |

3.16.1

Междусистемна връзка Унгария — Словакия между Gabčikovo (SK) и Gönyű (HU) и Veľký Ďur (SK)

3.17

Междусистемна връзка Унгария — Словакия между Sajóvánka (HU) и Rimavská Sobota (SK)

3.21

Междусистемна връзка между Salgareda (ИТ) и Divača — регион Bericevo (SI)

3.22

Клъстер Румъния — Сърбия [понастоящем известен като „Mid Continental East Corridor“], включващ следните ПОИ:

| 3.22.1 | Междусистемна връзка между Resita (RO) и Pancevo (RS) |
| --- | --- |

3.22.1

Междусистемна връзка между Resita (RO) и Pancevo (RS)

| 3.22.2 | Вътрешна връзка между Portile de Fier и Resita (RO) |
| --- | --- |

3.22.2

Вътрешна връзка между Portile de Fier и Resita (RO)

| 3.22.3 | Вътрешна връзка между Resita и Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3

Вътрешна връзка между Resita и Timisoara/Sacalaz (RO)

| 3.22.4 | Вътрешна линия между Arad и Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4

Вътрешна линия между Arad и Timisoara/Sacalaz (RO)

3.23

Помпено-акумулираща водноелектрическа централа в Яденица (BG)

3.24

Помпено-акумулираща водноелектрическа централа в Amfilochia (EL)

3.27

Междусистемна връзка между Сицилия (IT) и Тунис (TU) [понастоящем известна като „ELMED“]

(4)   Приоритетен коридор „План за взаимосвързване на Балтийския енергиен пазар в областта на електроенергетиката“ („BEMIP Electricity“)

| No | Определение |
| --- | --- |
| 4.2 | Клъстер Естония — Латвия между Kilingi-Nõmme и Рига [понастоящем известен като „3-а междусистемна връзка“], включващ следните ПОИ:






  4.2.1 | Междусистемна връзка между Kilingi-Nõmme (EE) и подстанция Рига CHP2 (LV) |

No

Определение

4.2

Клъстер Естония — Латвия между Kilingi-Nõmme и Рига [понастоящем известен като „3-а междусистемна връзка“], включващ следните ПОИ:

4.2.1

Междусистемна връзка между Kilingi-Nõmme (EE) и подстанция Рига CHP2 (LV)

| 4.2.2 | Вътрешна линия между Harku and Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2

Вътрешна линия между Harku and Sindi (EE)

| 4.2.3 | Вътрешна линия между Riga CHP 2 и Riga HPP (LV) |
| --- | --- |

4.2.3

Вътрешна линия между Riga CHP 2 и Riga HPP (LV)

4.4

| 4.4.2 | Вътрешна линия между Ekhyddan и Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2

Вътрешна линия между Ekhyddan и Nybro/Hemsjö (SE)

4.5

| 4.5.2 | Вътрешна линия между Stanisławów и Ostrołęka (PL) |
| --- | --- |

4.5.2

Вътрешна линия между Stanisławów и Ostrołęka (PL)

4.6

Помпено-акумулираща водноелектрическа централа в Естония

4.7

Увеличаване на мощността на помпено-акумулираща водноелектрическа централа в Kruonis (LT)

4.8

Интеграция и синхронизиране на електроенергийната система на балтийските държави с европейските мрежи, в т. ч следните ПОИ:

| 4.8.1 | Междусистемна връзка между Tartu (EE) и Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.1

Междусистемна връзка между Tartu (EE) и Valmiera (LV)

| 4.8.2 | Вътрешна линия между Balti и Tartu (EE) |
| --- | --- |

4.8.2

Вътрешна линия между Balti и Tartu (EE)

| 4.8.3 | Междусистемна връзка между Tsirguliina (EE) и Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.3

Междусистемна връзка между Tsirguliina (EE) и Valmiera (LV)

| 4.8.4 | Вътрешна линия между Viru и Tsirguliina (EE) |
| --- | --- |

4.8.4

Вътрешна линия между Viru и Tsirguliina (EE)

| 4.8.7 | Вътрешна линия между Paide и Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.8.7

Вътрешна линия между Paide и Sindi (EE)

| 4.8.8 | Вътрешна линия между Vilnius и Neris (LT) |
| --- | --- |

4.8.8

Вътрешна линия между Vilnius и Neris (LT)

| 4.8.9 | Други аспекти на инфраструктурата, свързани със синхронизирането на системата на балтийските държави с континенталната европейска мрежа |
| --- | --- |

4.8.9

Други аспекти на инфраструктурата, свързани със синхронизирането на системата на балтийските държави с континенталната европейска мрежа

| 4.8.10 | Междусистемна връзка между Литва и Полша [понастоящем известна като „Harmony Link“] |
| --- | --- |

4.8.10

Междусистемна връзка между Литва и Полша [понастоящем известна като „Harmony Link“]

| 4.8.11 | Модернизиране на подстанция Alytus (LT) |
| --- | --- |

4.8.11

Модернизиране на подстанция Alytus (LT)

| 4.8.12 | Реконструкции в североизточна Литва (LT) |
| --- | --- |

4.8.12

Реконструкции в североизточна Литва (LT)

| 4.8.13 | Нова подстанция 330 kV в Mūša (LT) |
| --- | --- |

4.8.13

Нова подстанция 330 kV в Mūša (LT)

| 4.8.14 | Вътрешна линия между Bitenai и KHAE (LT) |
| --- | --- |

4.8.14

Вътрешна линия между Bitenai и KHAE (LT)

| 4.8.15 | Нова подстанция 330 kV в Darbėnai (LT) |
| --- | --- |

4.8.15

Нова подстанция 330 kV в Darbėnai (LT)

| 4.8.16 | Вътрешна линия между Darbenai и Bitenai (LT) |
| --- | --- |

4.8.16

Вътрешна линия между Darbenai и Bitenai (LT)

| 4.8.17 | Вътрешна линия между LE и Vilnius (LT) |
| --- | --- |

4.8.17

Вътрешна линия между LE и Vilnius (LT)

| 4.8.18 | Вътрешна линия между Dunowo и Żydowo Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.18

Вътрешна линия между Dunowo и Żydowo Kierzkowo (PL)

| 4.8.19 | Вътрешна линия между Piła Krzewina и Żydowo Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.19

Вътрешна линия между Piła Krzewina и Żydowo Kierzkowo (PL)

| 4.8.20 | Вътрешна линия между Krajnik и Morzyczyn (PL) |
| --- | --- |

4.8.20

Вътрешна линия между Krajnik и Morzyczyn (PL)

| 4.8.21 | Вътрешна линия между Morzyczyn-Dunowo-Słupsk-Żarnowiec (PL) |
| --- | --- |

4.8.21

Вътрешна линия между Morzyczyn-Dunowo-Słupsk-Żarnowiec (PL)

| 4.8.22 | Вътрешна линия между Żarnowiec-Gdańsk/Gdańsk Przyjaźń-Gdańsk Błonia (PL) |
| --- | --- |

4.8.22

Вътрешна линия между Żarnowiec-Gdańsk/Gdańsk Przyjaźń-Gdańsk Błonia (PL)

| 4.8.23 | Синхронни компенсатори, осигуряващи инерционен момент, стабилност на напрежението, стабилност на честотата и мощност при късо съединение в Литва, Латвия и Естония |
| --- | --- |

4.8.23

Синхронни компенсатори, осигуряващи инерционен момент, стабилност на напрежението, стабилност на честотата и мощност при късо съединение в Литва, Латвия и Естония

4.10

Клъстер Финландия — Швеция [понастоящем известен като „трета междусистемна връзка Финландия — Швеция“], включващ следните ПОИ:

| 4.10.1 | Междусистемна връзка между северна Финландия и северна Швеция |
| --- | --- |

4.10.1

Междусистемна връзка между северна Финландия и северна Швеция

| 4.10.2 | Вътрешна линия между Keminmaa и Pyhänselkä (FI) |
| --- | --- |

4.10.2

Вътрешна линия между Keminmaa и Pyhänselkä (FI)

(5)   Приоритетен коридор междусистемни газопроводни връзки север — юг в Западна Европа („NSI West Gas“)

| No | Определение |
| --- | --- |
| 5.3 | Крайна газопроводна станция за ВПГ Shannon и свързващия тръбопровод (IE) |
| 5.19 | Свързване на Малта към Европейската газопреносна мрежа — междусистемен газопровод с Италия при Gela |
| 5.21 | Адаптиране от нискокалоричен към висококалоричен газ във Франция и Белгия |

No

Определение

5.3

Крайна газопроводна станция за ВПГ Shannon и свързващия тръбопровод (IE)

5.19

Свързване на Малта към Европейската газопреносна мрежа — междусистемен газопровод с Италия при Gela

5.21

Адаптиране от нискокалоричен към висококалоричен газ във Франция и Белгия

(6)   Приоритетен коридор междусистемни газопроводи север — юг в Централна Източна и Югоизточна Европа („NSI East Gas“)

| No | Определение |
| --- | --- |
| 6.2 | Междусистемна връзка между Полша, Словакия и Унгария със съответните укрепвания на вътрешните връзки, включваща следните ПОИ:






  6.2.1 | Междусистемна връзка Полша — Словакия |

No

Определение

6.2

Междусистемна връзка между Полша, Словакия и Унгария със съответните укрепвания на вътрешните връзки, включваща следните ПОИ:

6.2.1

Междусистемна връзка Полша — Словакия

| 6.2.2 | Газов коридор север — юг в Източна Полша |
| --- | --- |

6.2.2

Газов коридор север — юг в Източна Полша

както и

| 6.2.13 | Развитие и подобряване на пропускателната способност на междусистемния газопровод Словакия — Унгария |
| --- | --- |

6.2.13

Развитие и подобряване на пропускателната способност на междусистемния газопровод Словакия — Унгария

6.5

Клъстер за терминал за ВПГ в Krk и газопроводи за отвеждане на природен газ към Унгария и по-нататък, включващ следните ПОИ:

| 6.5.1 | Изграждане на терминал за ВПГ в Krk (HR) до 2,6 млрд. m3 годишно — етап I и свързващ газопровод Omišalj — Zlobin (HR) |
| --- | --- |

6.5.1

Изграждане на терминал за ВПГ в Krk (HR) до 2,6 млрд. m3 годишно — етап I и свързващ газопровод Omišalj — Zlobin (HR)

| 6.5.5 | „Компресорна станция 1“ на хърватската газопреносна система |
| --- | --- |

6.5.5

„Компресорна станция 1“ на хърватската газопреносна система

6.8

Клъстер за развитие и укрепване на инфраструктурата, който да позволи балкански газов център, включващ следните ПОИ:

| 6.8.1 | Междусистемна връзка Гърция — България [понастоящем известна като „IGB“] между Комотини (EL) и Стара Загора (BG) и компресорна станция при Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.8.1

Междусистемна връзка Гърция — България [понастоящем известна като „IGB“] между Комотини (EL) и Стара Загора (BG) и компресорна станция при Kipi (EL)

| 6.8.2 | Рехабилитация, модернизиране и разширяване на българската преносна система |
| --- | --- |

6.8.2

Рехабилитация, модернизиране и разширяване на българската преносна система

| 6.8.3 | Газопроводна междусистемна връзка България — Сърбия [понастоящем известна като „IBS“] (6.10 в 3-ия списък на ПОИ) |
| --- | --- |

6.8.3

Газопроводна междусистемна връзка България — Сърбия [понастоящем известна като „IBS“] (6.10 в 3-ия списък на ПОИ)

6.9

| 6.9.1 | Нов терминал за ВПГ в Северна Гърция |
| --- | --- |

6.9.1

Нов терминал за ВПГ в Северна Гърция

6.20

Клъстер за увеличаване на капацитета за съхранение в Югоизточна Европа, включващ един или повече от следните ПОИ:

| 6.20.2 | Разширение на подземното газохранилище Чирен (BG) |
| --- | --- |

6.20.2

Разширение на подземното газохранилище Чирен (BG)

| 6.20.3 | Подземно газохранилище South Kavala и измервателна и регулираща станция (EL) |
| --- | --- |

6.20.3

Подземно газохранилище South Kavala и измервателна и регулираща станция (EL)

и един от следните ПОИ:

| 6.20.4 | Съхранение в Depomures в Румъния |
| --- | --- |

6.20.4

Съхранение в Depomures в Румъния

| 6.20.6 | Подземно газохранилище Sarmasel в Румъния |
| --- | --- |

6.20.6

Подземно газохранилище Sarmasel в Румъния

6.23

Междусистемна връзка Унгария — Словения — Италия (Nagykanizsa (HU) — Tornyiszentmiklós (HU) — Lendava (SI) — Kidričevo (SI) — Ajdovščina (SI) — Šempeter (SI) — Gorizia (IT))

6.24

Клъстер за поетапно увеличаване на пропускателната способност на двупосочния преносен коридор България — Румъния — Унгария — Австрия (понастоящем известен като „ROHUAT/BRUA“), за да се осигури пропускателна способност при междусистемната връзка Румъния—Унгария от 1,75 млрд. m3 годишно на 1-я етап и 4,4 млрд. m3 годишно на 2-я етап, включително нови ресурси от Черно море на 2-я и/или 3-я етап:

| 6.24.1 | ROHU (AT)/BRUA — 1-ва фаза, включително:






  — | Развитие на преносната пропускателна способност в Румъния от Podișor до Recas, включително нов газопровод, измервателна станция и три нови компресорни станции в Podisor, Bibesti и Jupa |
| --- | --- | --- |

6.24.1

ROHU (AT)/BRUA — 1-ва фаза, включително:

—

Развитие на преносната пропускателна способност в Румъния от Podișor до Recas, включително нов газопровод, измервателна станция и три нови компресорни станции в Podisor, Bibesti и Jupa

| 6.24.4 | ROHU (AT)/BRUA — 2-ра фаза, включително:






  — | компресорна станция Városföld (HU) |
| --- | --- | --- |

6.24.4

ROHU (AT)/BRUA — 2-ра фаза, включително:

—

компресорна станция Városföld (HU)

| — | разширяване на преносната пропускателна способност в Румъния от Recas към Horia в посока към Унгария до 4,4 млрд. m3 годишно и разширяване на компресорните станции в Podisor, Bibesti и Jupa |
| --- | --- |

—

разширяване на преносната пропускателна способност в Румъния от Recas към Horia в посока към Унгария до 4,4 млрд. m3 годишно и разширяване на компресорните станции в Podisor, Bibesti и Jupa

| — | Черноморско крайбрежие — Podișor (RO) газопровод за подаване на газ от Черно море |
| --- | --- |

—

Черноморско крайбрежие — Podișor (RO) газопровод за подаване на газ от Черно море

| — | реверсивен поток между Румъния и Унгария: и 2-ри етап на унгарския участък, компресорна станция при Csanádpalota (HU) |
| --- | --- |

—

реверсивен поток между Румъния и Унгария: и 2-ри етап на унгарския участък, компресорна станция при Csanádpalota (HU)

6.26

| 6.26.1 | Клъстер Хърватия — Словения — Австрия при Rogatec, включващ:






  — | междусистемна връзка Хърватия — Словения (Lučko — Zabok - Rogatec) |
| --- | --- | --- |

6.26.1

Клъстер Хърватия — Словения — Австрия при Rogatec, включващ:

—

междусистемна връзка Хърватия — Словения (Lučko — Zabok - Rogatec)

| — | компресорна станция Kidričevo, 2-ри етап на модернизация (SI) |
| --- | --- |

—

компресорна станция Kidričevo, 2-ри етап на модернизация (SI)

| — | компресорни станции 2 и 3 на хърватската газопреносна система |
| --- | --- |

—

компресорни станции 2 и 3 на хърватската газопреносна система

| — | GCA 2015/08: вход/изход Murfeld (AT) |
| --- | --- |

—

GCA 2015/08: вход/изход Murfeld (AT)

| — | модернизация на междусистемната връзка Murfeld/Ceršak (AT—SI) |
| --- | --- |

—

модернизация на междусистемната връзка Murfeld/Ceršak (AT—SI)

| — | модернизация на междусистемната връзка Rogatec |
| --- | --- |

—

модернизация на междусистемната връзка Rogatec

6.27

ВПГ Гданск (PL)

(7)   Приоритетен коридор „Южен газов коридор“ („SGC“)

| No | Определение |
| --- | --- |
| 7.1 | Клъстер на ПОИ за интегрирана, специално предвидена за целта и разширяема транспортна инфраструктура и съответно оборудване за пренос на най-малко 10 млрд. m3 годишно от нови източници на природен газ от Каспийския регион, пресичаща Азербайджан, Грузия и Турция и достигаща пазарите на ЕС в Гърция и Италия, включващ следните ПОИ:






  7.1.1 | Газопровод към ЕС от Туркменистан и Азербайджан през Грузия и Турция [понастоящем известен като комбинацията „Транскаспийски газопровод“ („TCP“) и „Разширяване на Южнокавказкия газопровод“ („SCPFX“) |

No

Определение

7.1

Клъстер на ПОИ за интегрирана, специално предвидена за целта и разширяема транспортна инфраструктура и съответно оборудване за пренос на най-малко 10 млрд. m3 годишно от нови източници на природен газ от Каспийския регион, пресичаща Азербайджан, Грузия и Турция и достигаща пазарите на ЕС в Гърция и Италия, включващ следните ПОИ:

7.1.1

Газопровод към ЕС от Туркменистан и Азербайджан през Грузия и Турция [понастоящем известен като комбинацията „Транскаспийски газопровод“ („TCP“) и „Разширяване на Южнокавказкия газопровод“ („SCPFX“)

| 7.1.3 | Газопровод от Гърция до Италия през Албания и Адриатическо море [понастоящем известен като „Трансадриатически газопровод“ („TAP“)], включващ измервателна, регулираща и компресорна станция при Nea Messimvria, както и междусистемната връзка TAP. |
| --- | --- |

7.1.3

Газопровод от Гърция до Италия през Албания и Адриатическо море [понастоящем известен като „Трансадриатически газопровод“ („TAP“)], включващ измервателна, регулираща и компресорна станция при Nea Messimvria, както и междусистемната връзка TAP.

7.3

ПОИ клъстер за инфраструктура за подаване на нов газ от залежи на природен газ в източната част на Средиземноморието, включително:

| 7.3.1 | Газопровод от залежите на природен газ в източната част на Средиземноморието до континентална Гърция през Крит [понастоящем известен като „Газопровод EastMed“], с измервателна и регулираща станция при Megalopoli |
| --- | --- |

7.3.1

Газопровод от залежите на природен газ в източната част на Средиземноморието до континентална Гърция през Крит [понастоящем известен като „Газопровод EastMed“], с измервателна и регулираща станция при Megalopoli

и в зависимост от него, следните ПОИ:

| 7.3.3 | Газопровод в морето, свързващ Гърция и Италия [понастоящем известен като газопровод „Посейдон“] |
| --- | --- |

7.3.3

Газопровод в морето, свързващ Гърция и Италия [понастоящем известен като газопровод „Посейдон“]

| 7.3.4 | Увеличаване на вътрешната пропускателна способност в Италия, включително увеличаване на вътрешната пропускателна способност по оста юг-север [понастоящем известна като „Adriatica Line“] и увеличаване на вътрешната пропускателна способност в регион Апулия [газопровод Matagiola — Massafra] |
| --- | --- |

7.3.4

Увеличаване на вътрешната пропускателна способност в Италия, включително увеличаване на вътрешната пропускателна способност по оста юг-север [понастоящем известна като „Adriatica Line“] и увеличаване на вътрешната пропускателна способност в регион Апулия [газопровод Matagiola — Massafra]

7.5

Развитие на газова инфраструктура в Кипър [понастоящем известен като „Кипър Gas2EU“]

(8)   Приоритетен коридор „План за взаимосвързване на Балтийския енергиен пазар в областта на природния газ“ („BEMIP Gas“)

| No | Определение |
| --- | --- |
| 8.2 | Клъстер „Модернизиране на инфраструктура в източната част на региона на Балтийско море“, включващ следните ПОИ:






  8.2.1 | Увеличаване на пропускателната способност на междусистемната връзка Латвия — Литва |

No

Определение

8.2

Клъстер „Модернизиране на инфраструктура в източната част на региона на Балтийско море“, включващ следните ПОИ:

8.2.1

Увеличаване на пропускателната способност на междусистемната връзка Латвия — Литва

| 8.2.4 | Увеличаване на капацитета на подземното газохранилище Inčukalns (LV) |
| --- | --- |

8.2.4

Увеличаване на капацитета на подземното газохранилище Inčukalns (LV)

8.3

Клъстер за инфраструктура, включващ следните ПОИ:

| 8.3.1 | Подсилване на междусистемната връзка Nybro — Полша/Дания |
| --- | --- |

8.3.1

Подсилване на междусистемната връзка Nybro — Полша/Дания

| 8.3.2 | Междусистемна връзка Полша — Дания [понастоящем известна като „Балтийски газопровод“] |
| --- | --- |

8.3.2

Междусистемна връзка Полша — Дания [понастоящем известна като „Балтийски газопровод“]

8.5

Междусистемна връзка Полша — Литва [понастоящем известна като „GIPL“]

(9)   Приоритетен коридор „Връзки за доставка на нефт в Централна източна Европа“ („OSC“)

| No | Определение |
| --- | --- |
| 9.1 | Нефтопровод Adamowo — Brody: газопровод, свързващ площадката за обработка на дружество Uktransnafta в Brody (Украйна) и резервоарно стопанство Adamowo (Полша) |
| 9.2 | Нефтопровод Bratislava — Schwechat: тръбопровод, свързващ Schwechat (Австрия) и Братислава (Словашка република) |
| 9.4 | Нефтопровод Litvinov (Чешка република) — Spergau (Германия): проектът за разширение на тръбопровода за суров нефт „Дружба“ до нефтозавода TRM Spergau |
| 9.5 | Клъстер Померански тръбопровод (Полша), включващ следните ПОИ:






  9.5.1 | Изграждане на нефтен терминал в Gdańsk (етап II) |

No

Определение

9.1

Нефтопровод Adamowo — Brody: газопровод, свързващ площадката за обработка на дружество Uktransnafta в Brody (Украйна) и резервоарно стопанство Adamowo (Полша)

9.2

Нефтопровод Bratislava — Schwechat: тръбопровод, свързващ Schwechat (Австрия) и Братислава (Словашка република)

9.4

Нефтопровод Litvinov (Чешка република) — Spergau (Германия): проектът за разширение на тръбопровода за суров нефт „Дружба“ до нефтозавода TRM Spergau

9.5

Клъстер Померански тръбопровод (Полша), включващ следните ПОИ:

9.5.1

Изграждане на нефтен терминал в Gdańsk (етап II)

| 9.5.2 | Разширяване на Померанския тръбопровод: втората линия на тръбопровода |
| --- | --- |

9.5.2

Разширяване на Померанския тръбопровод: втората линия на тръбопровода

9.6

TAL Plus: разширяване на пропускателната способност на тръбопровода TAL между Trieste (Италия) и Ingolstadt (Германия)

(10)   Приоритетна тематична област „Внедряване на интелигентни електроенергийни мрежи“

| No | Определение |
| --- | --- |
| 10.3 | SINCRO.GRID (Словения, Хърватия) — новаторско интегриране на утвърдени технологични решения със синергичен ефект с цел да се повиши сигурността на работата едновременно на словенската и на хърватската електроенергийна система |
| 10.4 | ACON (Чешка република, Словакия) — основната цел на ACON е да се насърчи интегрирането на чешкия и словашкия пазар на електроенергия |
| 10.6 | Инициатива за интелигентни граници (Франция, Германия) — инициативата за интелигентни граници ще свърже разработените от Франция и Германия политики с оглед подпомагане на техните градове и територии при разработване на стратегиите им за енергиен преход и интеграция на европейския пазар |
| 10.7 | Danube InGrid (Унгария, Словакия) — проектът подобрява трансграничната координация на управлението на електроенергийната мрежа с акцент върху обезпечаването с интелигентни технологии, събирането и обмена на данни. |
| 10.8 | Data Bridge (Естония, Латвия, Литва, Дания, Финландия, Франция) има за цел изграждането на обща европейска платформа за обмен на данни, за да се позволи интегрирането на различни видове данни (данни от интелигентни измервателни системи, експлоатационни данни от мрежата, пазарни данни), с цел разработване на мащабируеми и възпроизводими решения за ЕС. |
| 10.9 | Проектът за трансгранична гъвкавост (Естония, Финландия) има за цел да подкрепи интеграцията на ВЕИ и да подобри сигурността на доставките чрез трансгранично предоставяне на услуги за гъвкавост за Естония, Финландия и Aaland, предоставяни чрез разпределено производство на електроенергия. |

No

Определение

10.3

SINCRO.GRID (Словения, Хърватия) — новаторско интегриране на утвърдени технологични решения със синергичен ефект с цел да се повиши сигурността на работата едновременно на словенската и на хърватската електроенергийна система

10.4

ACON (Чешка република, Словакия) — основната цел на ACON е да се насърчи интегрирането на чешкия и словашкия пазар на електроенергия

10.6

Инициатива за интелигентни граници (Франция, Германия) — инициативата за интелигентни граници ще свърже разработените от Франция и Германия политики с оглед подпомагане на техните градове и територии при разработване на стратегиите им за енергиен преход и интеграция на европейския пазар

10.7

Danube InGrid (Унгария, Словакия) — проектът подобрява трансграничната координация на управлението на електроенергийната мрежа с акцент върху обезпечаването с интелигентни технологии, събирането и обмена на данни.

10.8

Data Bridge (Естония, Латвия, Литва, Дания, Финландия, Франция) има за цел изграждането на обща европейска платформа за обмен на данни, за да се позволи интегрирането на различни видове данни (данни от интелигентни измервателни системи, експлоатационни данни от мрежата, пазарни данни), с цел разработване на мащабируеми и възпроизводими решения за ЕС.

10.9

Проектът за трансгранична гъвкавост (Естония, Финландия) има за цел да подкрепи интеграцията на ВЕИ и да подобри сигурността на доставките чрез трансгранично предоставяне на услуги за гъвкавост за Естония, Финландия и Aaland, предоставяни чрез разпределено производство на електроенергия.

(11)   Приоритетна тематична област „Електроенергийни магистрали“

Списък на ПОИ с двойно обозначение като „електроенергийни магистрали“

| No | Определение |
| --- | --- |
| Приоритетен коридор „Морска електроенергийна мрежа в северните морета“ („NSOG“) |
| 1.3 | Клъстер Дания — Германия, включващ следните ПОИ:






  1.3.1 | Междусистемна връзка между Endrup (DK) и Klixbüll (DE) |

No

Определение

Приоритетен коридор „Морска електроенергийна мрежа в северните морета“ („NSOG“)

1.3

Клъстер Дания — Германия, включващ следните ПОИ:

1.3.1

Междусистемна връзка между Endrup (DK) и Klixbüll (DE)

| 1.3.2 | Вътрешна линия между Niebüll и Brunsbüttel (DE) |
| --- | --- |

1.3.2

Вътрешна линия между Niebüll и Brunsbüttel (DE)

1.6

Междусистемна връзка Франция — Ирландия между La Martyre (FR) и Great Island или Knockraha (IE) [понастоящем известна като „Celtic Interconnector“]

1.7

Клъстер междусистемни връзки Франция — Обединено кралство, включващ един или повече от следните ПОИ:

| 1.7.1 | Междусистемна връзка между Cotentin (FR) и областта в близост до Exeter (UK) [понастоящем известна като „FAB“] |
| --- | --- |

1.7.1

Междусистемна връзка между Cotentin (FR) и областта в близост до Exeter (UK) [понастоящем известна като „FAB“]

| 1.7.3 | Междусистемна връзка между Coquelles (FR) и Folkestone (UK) [понастоящем известна като „ElecLink“] |
| --- | --- |

1.7.3

Междусистемна връзка между Coquelles (FR) и Folkestone (UK) [понастоящем известна като „ElecLink“]

| 1.7.5 | Междусистемна връзка между областта в близост до Dunkerque (FR) и областта в близост до Kingsnorth (UK) [понастоящем известна като „Gridlink“] |
| --- | --- |

1.7.5

Междусистемна връзка между областта в близост до Dunkerque (FR) и областта в близост до Kingsnorth (UK) [понастоящем известна като „Gridlink“]

1.8

Клъстер Германия — Норвегия [понастоящем известен като „NordLink“]

| 1.8.1 | Междусистемна връзка между Wilster (DE) и Tonstad (NO) |
| --- | --- |

1.8.1

Междусистемна връзка между Wilster (DE) и Tonstad (NO)

1.10

Клъстер междусистемни връзки Обединено кралство — Норвегия, включващ един или повече от следните ПОИ:

| 1.10.1 | Междусистемна връзка между Blythe (UK) и Kvilldal (NO) [понастоящем известна като „North Sea Link“] |
| --- | --- |

1.10.1

Междусистемна връзка между Blythe (UK) и Kvilldal (NO) [понастоящем известна като „North Sea Link“]

| 1.10.2 | Междусистемна връзка между Peterhead (UK) и Simadalen (NO) [понастоящем известна като „NorthConnect“] |
| --- | --- |

1.10.2

Междусистемна връзка между Peterhead (UK) и Simadalen (NO) [понастоящем известна като „NorthConnect“]

1.14

Междусистемна връзка между Revsing (DK) и Bicker Fen (UK) [понастоящем известна като „Viking Link“]

1.15

Междусистемна връзка между областта на Antwerp (BE) и областта в близост до Kemsley (UK) [позната понастоящем като „Nautilus“]

1.16

Междусистемна връзка Нидерландия — Обединено кралство

1.19

Един или повече възли в Северно море с междусистемни връзки със съседни държави от Северно море (Дания, Германия, Нидерландия) [понастоящем известен като „North Sea Wind Power Hub“)

1.20

Междусистемна връзка между Германия и Обединеното кралство [понастоящем известна като „NeuConnect“]

Приоритетен коридор междусистемни връзки север — юг в Западна Европа („NSI West Electricity“)

2.7

Междусистемна връзка между Aquitaine (FR) и Страната на баските (ES) [понастоящем известна като „Biscay Gulf (Бискайски залив)“]

2.9

Вътрешна линия между Osterath и Philippsburg (DE) за увеличаване на преносната способност на западните граници [понастоящем известна като „Ultranet“]

2.10

Вътрешна линия между Brunsbüttel/Wilster и Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE) за увеличаване на преносната способност на северните и южните граници [понастоящем известна като „Suedlink“]

2.13

Клъстер от междусистемни връзки Ирландия — Обединено кралство, включващ следните ПОИ:

| 2.13.1 | Междусистемна връзка между Woodland (IE) и Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.1

Междусистемна връзка между Woodland (IE) и Turleenan (UK)

| 2.13.2 | Междусистемна връзка между Srananagh (IE) и Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2

Междусистемна връзка между Srananagh (IE) и Turleenan (UK)

Приоритетен коридор междусистемни връзки север — юг в Централна Източна и Южна Европа („NSI East Electricity“)

3.10

Клъстер Израел — Кипър — Гърция [понастоящем известен като междусистемен електропровод „EUROASIA“], включващ следните ПОИ:

| 3.10.1 | Междусистемна връзка между Hadera (IL) и Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Междусистемна връзка между Hadera (IL) и Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Междусистемна връзка между Kofinou (CY) и Korakia, Крит (EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Междусистемна връзка между Kofinou (CY) и Korakia, Крит (EL)

3.12

Вътрешна линия в Германия между Wolmirstedt и Isar за увеличаване на вътрешната преносна способност на коридора север — юг [понастоящем известна като „SuedOstLink“]

(12)   Трансгранична мрежа за въглероден диоксид

| No | Определение |
| --- | --- |
| 12.2 | Проектът CO2 Sapling е компонентът за транспортна инфраструктура на обхващащия цялата верига проект за улавяне и съхранение на въглероден диоксид Acorn (Обединеното кралство, на последващи етапи — Нидерландия, Норвегия) |
| 12.3 | CO2 TransPorts има за цел изграждането на инфраструктура за подпомагане на широкомащабното улавяне, транспортиране и съхранение на CO2 от Ротердам, Антверпен и North Sea Port |
| 12.4 | Проект Northern lights — проект с търговска цел за трансгранично транспортиране на CO2 и за свързване на няколко европейски инициативи за улавяне на въглероден диоксид (Обединеното кралство, Ирландия, Белгия, Нидерландия, Франция, Швеция) и за транспортиране на уловения CO2 с кораби до хранилища в норвежкия континентален шелф |
| 12.5 | Проектът Athos предлага инфраструктура за транспортиране на CO2 от промишлени зони в Нидерландия и е отворен за включване на допълнителни количества CO2 от други страни, като например Ирландия и Германия, като идеята е да се изгради трансгранична оперативно съвместима транспортна структура с голям обем и със свободен достъп. |
| 12.6 | Проектът Ervia Cork има за цел да се промени предназначението на съществуващите тръбопроводи за природен газ на сушата и в морето и изграждането на нов тръбопровод за CO2 за транспортиране на уловения CO2 от съоръженията за улавяне, използване и съхранение на въглероден диоксид (CCUS) на тежката промишленост и газови турбини с комбиниран цикъл до хранилища. |

No

Определение

12.2

Проектът CO2 Sapling е компонентът за транспортна инфраструктура на обхващащия цялата верига проект за улавяне и съхранение на въглероден диоксид Acorn (Обединеното кралство, на последващи етапи — Нидерландия, Норвегия)

12.3

CO2 TransPorts има за цел изграждането на инфраструктура за подпомагане на широкомащабното улавяне, транспортиране и съхранение на CO2 от Ротердам, Антверпен и North Sea Port

12.4

Проект Northern lights — проект с търговска цел за трансгранично транспортиране на CO2 и за свързване на няколко европейски инициативи за улавяне на въглероден диоксид (Обединеното кралство, Ирландия, Белгия, Нидерландия, Франция, Швеция) и за транспортиране на уловения CO2 с кораби до хранилища в норвежкия континентален шелф

12.5

Проектът Athos предлага инфраструктура за транспортиране на CO2 от промишлени зони в Нидерландия и е отворен за включване на допълнителни количества CO2 от други страни, като например Ирландия и Германия, като идеята е да се изгради трансгранична оперативно съвместима транспортна структура с голям обем и със свободен достъп.

12.6

Проектът Ervia Cork има за цел да се промени предназначението на съществуващите тръбопроводи за природен газ на сушата и в морето и изграждането на нов тръбопровод за CO2 за транспортиране на уловения CO2 от съоръженията за улавяне, използване и съхранение на въглероден диоксид (CCUS) на тежката промишленост и газови турбини с комбиниран цикъл до хранилища.

В.   СПИСЪЦИ НА „ПРОЕКТИ, КОИТО ВЕЧЕ НЕ СЕ СЧИТАТ ЗА ПОИ“ И „ПРОЕКТИ, КОИТО ВЕЧЕ СА НЕРАЗДЕЛНА ЧАСТ ОТ ДРУГИ ПОИ ВЪВ ВТОРИЯ И/ИЛИ ТРЕТИЯ СПИСЪК НА ПОИ“

(1)   Приоритетен коридор „Морска електроенергийна мрежа в северните морета“ (NSOG)

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 1.1.1 |
| 1.1.2 |
| 1.1.3 |
| 1.2 |
| 1.3.2 |
| 1.4 |
| 1.5 |
| 1.7.4 |
| 1.8.2 |
| 1.9.2 |
| 1.9.3 |
| 1.9.4 |
| 1.9.5 |
| 1.9.6 |
| 1.11.1 |
| 1.11.2 |
| 1.11.3 |
| 1.11.4 |
| 1.12.1 |
| 1.12.2 |
| 1.12.5 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

1.1.1

1.1.2

1.1.3

1.2

1.3.2

1.4

1.5

1.7.4

1.8.2

1.9.2

1.9.3

1.9.4

1.9.5

1.9.6

1.11.1

1.11.2

1.11.3

1.11.4

1.12.1

1.12.2

1.12.5

(2)   Приоритетен коридор междусистемни връзки север — юг в Западна Европа („NSI West Electricity“)

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 2.2.1 |
| 2.2.2 |
| 2.2.3 |
| 2.2.4 |
| 2.3.1 |
| 2.3.2 |
| 2.5.1 |
| 2.5.2 |
| 2.6 |
| 2.8 |
| 2.11.1 |
| 2.11.2 |
| 2.11.3 |
| 2.12 |
| 2.15.1 |
| 2.15.2 |
| 2.15.3 |
| 2.15.4 |
| 2.16.2 |
| 2.19 |
| 2.20 |
| 2.21 |
| 2.22 |
| 2.24 |
| 2.25.1 |
| 2.25.2 |
| 2.26 |
| 2.28.1 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

2.2.1

2.2.2

2.2.3

2.2.4

2.3.1

2.3.2

2.5.1

2.5.2

2.6

2.8

2.11.1

2.11.2

2.11.3

2.12

2.15.1

2.15.2

2.15.3

2.15.4

2.16.2

2.19

2.20

2.21

2.22

2.24

2.25.1

2.25.2

2.26

2.28.1

| Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ |
| --- |
| Първоначален ПОИ номер на проекта | Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен |
| 2.1 | 3.1.4 |

Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ

Първоначален ПОИ номер на проекта

Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен

2.1

3.1.4

(3)   Приоритетен коридор междусистемни връзки север — юг в Централна Източна и Южна Европа („NSI East Electricity“)

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 3.1.3 |
| 3.2.1 |
| 3.2.2 |
| 3.2.3 |
| 3.3 |
| 3.5.1 |
| 3.5.2 |
| 3.6.1 |
| 3.6.2 |
| 3.8.2 |
| 3.8.3 |
| 3.8.6 |
| 3.9.2 |
| 3.9.3 |
| 3.9.4 |
| 3.10.3 |
| 3.13 |
| 3.14.1 |
| 3.15.1 |
| 3.15.2 |
| 3.16.2 |
| 3.16.3 |
| 3.18.1 |
| 3.18.2 |
| 3.19.2 |
| 3.19.3 |
| 3.20.1 |
| 3.20.2 |
| 3.22.5 |
| 3.25 |
| 3.26 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

3.1.3

3.2.1

3.2.2

3.2.3

3.3

3.5.1

3.5.2

3.6.1

3.6.2

3.8.2

3.8.3

3.8.6

3.9.2

3.9.3

3.9.4

3.10.3

3.13

3.14.1

3.15.1

3.15.2

3.16.2

3.16.3

3.18.1

3.18.2

3.19.2

3.19.3

3.20.1

3.20.2

3.22.5

3.25

3.26

| Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ |
| --- |
| Първоначален ПОИ номер на проекта | Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен |
| 3.19.1 | 3.22.5 |

Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ

Първоначален ПОИ номер на проекта

Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен

3.19.1

3.22.5

(4)   Приоритетен коридор „План за взаимосвързване на Балтийския енергиен пазар в областта на електроенергетиката“ („BEMIP Electricity“)

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 4.1 |
| 4.4.1 |
| 4.5.1 |
| 4.5.3 |
| 4.5.4 |
| 4.5.5 |
| 4.8.5 |
| 4.8.6 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

4.1

4.4.1

4.5.1

4.5.3

4.5.4

4.5.5

4.8.5

4.8.6

| Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ |
| --- |
| Първоначален ПОИ номер на проекта | Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен |
| 4.3 | 4.8.9 |
| 4.9 | 4.8.9 |

Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ

Първоначален ПОИ номер на проекта

Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен

4.3

4.8.9

4.9

4.8.9

(5)   Приоритетен коридор междусистемни газопроводни връзки север — юг в Западна Европа („NSI West Gas“)

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 5.1.1 |
| 5.1.2 |
| 5.1.3 |
| 5.2 |
| 5.4.1 |
| 5.4.2 |
| 5.5.1 |
| 5.5.2 |
| 5.6 |
| 5.7.1 |
| 5.7.2 |
| 5.9 |
| 5.10 |
| 5.11 |
| 5.12 |
| 5.13 |
| 5.14 |
| 5.15.1 |
| 5.15.2 |
| 5.15.3 |
| 5.15.4 |
| 5.15.5 |
| 5.16 |
| 5.17.1 |
| 5.17.2 |
| 5.18 |
| 5.20 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

5.1.1

5.1.2

5.1.3

5.2

5.4.1

5.4.2

5.5.1

5.5.2

5.6

5.7.1

5.7.2

5.9

5.10

5.11

5.12

5.13

5.14

5.15.1

5.15.2

5.15.3

5.15.4

5.15.5

5.16

5.17.1

5.17.2

5.18

5.20

| Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ |
| --- |
| Първоначален ПОИ номер на проекта | Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен |
| 5.8.1 | 5.5.2 |
| 5.8.2 | 5.5.2 |

Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ

Първоначален ПОИ номер на проекта

Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен

5.8.1

5.5.2

5.8.2

5.5.2

(6)   Приоритетен коридор междусистемни газопроводи север — юг в Централна Източна и Югоизточна Европа („NSI East Gas“)

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 6.2.10 |
| 6.2.11 |
| 6.2.12 |
| 6.2.14 |
| 6.3 |
| 6.4 |
| 6.5.3 |
| 6.5.4 |
| 6.5.6 |
| 6.7 |
| 6.8.3 |
| 6.9.2 |
| 6.9.3 |
| 6.11 |
| 6.12 |
| 6.16 |
| 6.17 |
| 6.19 |
| 6.20.1 |
| 6.20.5 |
| 6.21 |
| 6.22.1 |
| 6.22.2 |
| 6.24.1
  Заличен проект: реверсивен поток между Румъния и Унгария: 1-ви етап на унгарския участък, компресорна станция при Csanádpalota
  Заличен проект: GCA Компресорна станция Mosonmagyarovar (изграждане от австрийската страна) |
| 6.24.4
  Заличен проект: газопровод Ercsi-Százhalombatta (HU)
  Заличен проект: реверсивен поток между Румъния и Унгария: 1-ви етап на унгарския участък, компресорна станция при Csanádpalota |
| 6.24.10 |
| 6.25.1 |
| 6.25.2 |
| 6.25.4 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

6.2.10

6.2.11

6.2.12

6.2.14

6.3

6.4

6.5.3

6.5.4

6.5.6

6.7

6.8.3

6.9.2

6.9.3

6.11

6.12

6.16

6.17

6.19

6.20.1

6.20.5

6.21

6.22.1

6.22.2

6.24.1

Заличен проект: реверсивен поток между Румъния и Унгария: 1-ви етап на унгарския участък, компресорна станция при Csanádpalota

Заличен проект: GCA Компресорна станция Mosonmagyarovar (изграждане от австрийската страна)

6.24.4

Заличен проект: газопровод Ercsi-Százhalombatta (HU)

Заличен проект: реверсивен поток между Румъния и Унгария: 1-ви етап на унгарския участък, компресорна станция при Csanádpalota

6.24.10

6.25.1

6.25.2

6.25.4

| Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ |
| --- |
| Първоначален ПОИ номер на проекта | Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен |
| 6.1.1 | 6.2.10 |
| 6.1.2 | 6.2.11 |
| 6.1.3 | 6.2.11 |
| 6.1.4 | 6.2.11 |
| 6.1.5 | 6.2.11 |
| 6.1.6 | 6.2.11 |
| 6.1.7 | 6.2.11 |
| 6.1.8 | 6.2.2 |
| 6.1.9 | 6.2.11 |
| 6.1.10 | 6.2.2 |
| 6.1.11 | 6.2.2 |
| 6.1.12 | 6.2.12 |
| 6.2.3 | 6.2.2 |
| 6.2.4 | 6.2.2 |
| 6.2.5 | 6.2.2 |
| 6.2.6 | 6.2.2 |
| 6.2.7 | 6.2.2 |
| 6.2.8 | 6.2.2 |
| 6.2.9 | 6.2.2 |
| 6.5.2 | 6.5.6 |
| 6.6 | 6.26.1 |
| 6.8.4 | 6.25.4 |
| 6.13.1 | 6.24.4 |
| 6.13.2 | 6.24.4 |
| 6.13.3 | 6.24.4 |
| 6.14 | 6.24.1 |
| 6.15.1 | 6.24.10 |
| 6.15.2 | 6.24.10 |
| 6.18 | 7.3.4 |
| 6.24.2 | 6.24.1 |
| 6.24.3 | 6.24.1 |
| 6.24.5 | 6.24.4 |
| 6.24.6 | 6.24.4 |
| 6.24.7 | 6.24.4 |
| 6.24.8 | 6.24.4 |
| 6.24.9 | 6.24.4 |
| 6.25.3 | 6.24.10 |
| 6.26.2 | 6.26.1 |
| 6.26.3 | 6.26.1 |
| 6.26.4 | 6.26.1 |
| 6.26.5 | 6.26.1 |
| 6.26.6 | 6.26.1 |

Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ

Първоначален ПОИ номер на проекта

Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен

6.1.1

6.2.10

6.1.2

6.2.11

6.1.3

6.2.11

6.1.4

6.2.11

6.1.5

6.2.11

6.1.6

6.2.11

6.1.7

6.2.11

6.1.8

6.2.2

6.1.9

6.2.11

6.1.10

6.2.2

6.1.11

6.2.2

6.1.12

6.2.12

6.2.3

6.2.2

6.2.4

6.2.2

6.2.5

6.2.2

6.2.6

6.2.2

6.2.7

6.2.2

6.2.8

6.2.2

6.2.9

6.2.2

6.5.2

6.5.6

6.6

6.26.1

6.8.4

6.25.4

6.13.1

6.24.4

6.13.2

6.24.4

6.13.3

6.24.4

6.14

6.24.1

6.15.1

6.24.10

6.15.2

6.24.10

6.18

7.3.4

6.24.2

6.24.1

6.24.3

6.24.1

6.24.5

6.24.4

6.24.6

6.24.4

6.24.7

6.24.4

6.24.8

6.24.4

6.24.9

6.24.4

6.25.3

6.24.10

6.26.2

6.26.1

6.26.3

6.26.1

6.26.4

6.26.1

6.26.5

6.26.1

6.26.6

6.26.1

(7)   Приоритетен коридор „Южен газов коридор“ („SGC“)

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 7.1.1
  Заличен проект: Трансанадолски газопровод |
| 7.1.2 |
| 7.1.5 |
| 7.1.7 |
| 7.2.1 |
| 7.2.2 |
| 7.2.3 |
| 7.4.1 |
| 7.4.2 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

7.1.1

Заличен проект: Трансанадолски газопровод

7.1.2

7.1.5

7.1.7

7.2.1

7.2.2

7.2.3

7.4.1

7.4.2

| Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ |
| --- |
| Първоначален ПОИ номер на проекта | Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен |
| 7.1.6 | 7.1.3 |
| 7.1.4 | 7.3.3 |
| 7.3.2 | 7.5 |

Проекти, които вече са неразделна част от други ПОИ във втория и/или третия списък на ПОИ

Първоначален ПОИ номер на проекта

Номер на ПОИ, в който проектът е бил включен

7.1.6

7.1.3

7.1.4

7.3.3

7.3.2

7.5

(8)   Приоритетен коридор „План за взаимосвързване на Балтийския енергиен пазар в областта на природния газ“ („BEMIP Gas“)

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 8.1.1 |
| 8.1.2.1 |
| 8.1.2.2 |
| 8.1.2.3 |
| 8.1.2.4 |
| 8.2.2 |
| 8.2.3 |
| 8.4 |
| 8.6 |
| 8.7 |
| 8.8 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

8.1.1

8.1.2.1

8.1.2.2

8.1.2.3

8.1.2.4

8.2.2

8.2.3

8.4

8.6

8.7

8.8

(9)   Приоритетен коридор „Връзки за доставка на нефт в Централна източна Европа“ (OSC)

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 9.3 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

9.3

(10)   Приоритетна тематична област „Внедряване на интелигентни електроенергийни мрежи“

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 10.1 |
| 10.2 |
| 10.5 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

10.1

10.2

10.5

(11)   Приоритетна тематична област „Електроенергийни магистрали“

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 1.5 |
| 1.7.4 |
| 2.2 |
| 2.4 |
| 2.5.1 |
| 3.1.3 |
| 4.1 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

1.5

1.7.4

2.2

2.4

2.5.1

3.1.3

4.1

(12)   Приоритетна тематична област „Трансгранична мрежа за въглероден диоксид“

| Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ |
| --- |
| 12.1 |

Номера на ПОИ, които вече не се считат за ПОИ

12.1

---

| 11.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 74/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 74/20

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2020/390 НА КОМИСИЯТА

от 10 март 2020 година

за изменение за 312-и път на Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу определени лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета от 27 май 2002 г. за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу определени физически лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда (1), и по-специално член 7, параграф 1, буква а) и член 7а, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 се посочват лицата, групите и образуванията, чиито финансови средства и икономически ресурси се замразяват по силата на посочения регламент. |
| --- | --- |

(1)

В приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 се посочват лицата, групите и образуванията, чиито финансови средства и икономически ресурси се замразяват по силата на посочения регламент.

| (2) | На 4 март 2020 г. Комитетът по санкциите към Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации реши да добави три наименования в списъка на лицата, групите и образуванията, спрямо които следва да се прилага замразяването на финансови средства и икономически ресурси. |
| --- | --- |

(2)

На 4 март 2020 г. Комитетът по санкциите към Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации реши да добави три наименования в списъка на лицата, групите и образуванията, спрямо които следва да се прилага замразяването на финансови средства и икономически ресурси.

| (3) | Поради това приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 следва да бъде съответно изменено. |
| --- | --- |

(3)

Поради това приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 следва да бъде съответно изменено.

| (4) | За да се гарантира ефективността на мерките, предвидени в настоящия регламент, той следва да влезе в сила незабавно, |
| --- | --- |

(4)

За да се гарантира ефективността на мерките, предвидени в настоящия регламент, той следва да влезе в сила незабавно,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 10 март 2020 година.

За Комисията,

от името на председателя,

Генерален директор

Генерална дирекция „Финансова стабилност, финансови услуги и съюз на капиталовите пазари“

---

(1)  
  ОВ L 139, 29.5.2002 г., стр. 9.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

В категорията „Юридически лица, групи и образувания“ в приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 се добавят следните вписвания:

| 1) | „Jamaah Ansharut Daulah (известна още като: a) Jemaah Anshorut Daulah; б) Jamaah Ansharut Daulat. Други сведения: създадена през 2015 г. като „шапка“ на индонезийските екстремистки групи, които са заявили вярност към тогавашния водач на ИДИЛ Абу Бакр ал-Багдади. Свързана с Ислямска държава в Ирак и Леванта, включена в списъка като Ал Кайда в Ирак (QDe.115). Дата на определянето по член 7д, буква д): 4.3.2020 г.“ |
| --- | --- |

1)

„Jamaah Ansharut Daulah (известна още като: a) Jemaah Anshorut Daulah; б) Jamaah Ansharut Daulat. Други сведения: създадена през 2015 г. като „шапка“ на индонезийските екстремистки групи, които са заявили вярност към тогавашния водач на ИДИЛ Абу Бакр ал-Багдади. Свързана с Ислямска държава в Ирак и Леванта, включена в списъка като Ал Кайда в Ирак (QDe.115). Дата на определянето по член 7д, буква д): 4.3.2020 г.“

| 2) | „Ислямска държава в Ирак и Леванта – Либия (изписване на оригиналния език: الدولة الإسلامية في العراق والشام – ليبيا) (известна още като: а) Ислямска държава на Ирак и Леванта в Либия; б) Wilayat Barqa; в) Wilayat Fezzan; г) Wilayat Tripolitania; д) Wilayat Tarablus; е) Wilayat Al-Tarablus. Други сведения: образувана през ноември 2014 г. чрез провъзгласяване от Абу Бакр ал-Багдади, включен в списъка като Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Свързана с Ислямска държава в Ирак и Леванта, включена в списъка като Ал Кайда в Ирак (QDe.115). Дата на определянето по член 7д, буква д): 4.3.2020 г.“ |
| --- | --- |

2)

„Ислямска държава в Ирак и Леванта – Либия (изписване на оригиналния език: الدولة الإسلامية في العراق والشام – ليبيا) (известна още като: а) Ислямска държава на Ирак и Леванта в Либия; б) Wilayat Barqa; в) Wilayat Fezzan; г) Wilayat Tripolitania; д) Wilayat Tarablus; е) Wilayat Al-Tarablus. Други сведения: образувана през ноември 2014 г. чрез провъзгласяване от Абу Бакр ал-Багдади, включен в списъка като Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Свързана с Ислямска държава в Ирак и Леванта, включена в списъка като Ал Кайда в Ирак (QDe.115). Дата на определянето по член 7д, буква д): 4.3.2020 г.“

| 3) | „Ислямска държава в Ирак и Леванта – Йемен (изписване на оригиналния език: الدولة الإسلامية في العراق والشام – اليمن) (известна още като: а) Ислямска държава на Ирак и Леванта в Йемен; б) Ислямска държава в Йемен; в) ИДИЛ в Йемен; г) ISIS в Йемен; д) Wilayat al-Yemen, провинция Йемен. Други сведения: образувана през ноември 2014 г. чрез приемане на клетвата за вярност от Абу Бакр ал-Багдади, включен в списъка като Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Свързана с Ислямска държава в Ирак и Леванта, включена в списъка като Ал Кайда в Ирак (QDe.115). Дата на определянето по член 7д, буква д): 4.3.2020 г.“ |
| --- | --- |

3)

„Ислямска държава в Ирак и Леванта – Йемен (изписване на оригиналния език: الدولة الإسلامية في العراق والشام – اليمن) (известна още като: а) Ислямска държава на Ирак и Леванта в Йемен; б) Ислямска държава в Йемен; в) ИДИЛ в Йемен; г) ISIS в Йемен; д) Wilayat al-Yemen, провинция Йемен. Други сведения: образувана през ноември 2014 г. чрез приемане на клетвата за вярност от Абу Бакр ал-Багдади, включен в списъка като Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Свързана с Ислямска държава в Ирак и Леванта, включена в списъка като Ал Кайда в Ирак (QDe.115). Дата на определянето по член 7д, буква д): 4.3.2020 г.“

---

РЕШЕНИЯ

| 11.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 74/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 74/22

---

РЕШЕНИЕ (ЕС) 2020/391 НА КОМИСИЯТА

от 20 септември 2019 година

относно мярка SA.34402 - 2015/C (ex 2015/NN), приведена в действие от Германия в полза на Hochschul-Informations-System GmbH

(нотифицирано под номер С(2019) 6836)

(само текстът на немски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като прикани заинтересованите страни да представят мненията си (1) и като взе предвид техните мнения,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 15 март 2012 г. Комисията получи жалба от Datenlotsen Informationssysteme GmbH („Datenlotsen“ или „жалбоподателят“), в която се твърди, че прякото отпускане на безвъзмездни средства и освобождаване от данъци, предоставено на публичното предприятие Hochschul-Informations-System GmbH („HIS“), представляват държавна помощ по смисъла на член 107 от Договора и са несъвместими с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(1)

На 15 март 2012 г. Комисията получи жалба от Datenlotsen Informationssysteme GmbH („Datenlotsen“ или „жалбоподателят“), в която се твърди, че прякото отпускане на безвъзмездни средства и освобождаване от данъци, предоставено на публичното предприятие Hochschul-Informations-System GmbH („HIS“), представляват държавна помощ по смисъла на член 107 от Договора и са несъвместими с вътрешния пазар.

| (2) | С писмо от 23 декември 2015 г. („решението за откриване“) Комисията уведоми Германия, че е взела решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на мярката. |
| --- | --- |

(2)

С писмо от 23 декември 2015 г. („решението за откриване“) Комисията уведоми Германия, че е взела решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на мярката.

| (3) | Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) на 4 март 2016 г. и в него заинтересованите страни бяха приканени да представят мненията си относно мерките. Решението за откриване бе изпратено на жалбоподателя на 13 януари 2016 г. Германия отговори на решението за откриване с писмо от 23 февруари 2016 г. |
| --- | --- |

(3)

Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) на 4 март 2016 г. и в него заинтересованите страни бяха приканени да представят мненията си относно мерките. Решението за откриване бе изпратено на жалбоподателя на 13 януари 2016 г. Германия отговори на решението за откриване с писмо от 23 февруари 2016 г.

Официален вестник на Европейския съюз

2

| (4) | Комисията получи мнения от заинтересованите страни в периода 16 март — 4 май 2016 г. С писмо от 24 май 2016 г. тези мнения бяха изпратени на Германия, която представи становищата си по тях с писмо от 19 юли 2016 г. |
| --- | --- |

(4)

Комисията получи мнения от заинтересованите страни в периода 16 март — 4 май 2016 г. С писмо от 24 май 2016 г. тези мнения бяха изпратени на Германия, която представи становищата си по тях с писмо от 19 юли 2016 г.

| (5) | Комисията поиска допълнителна информация от Германия на 4 април, 9 ноември 2017 г. и на 16 март 2018 г., както и на 11 февруари, 4 април и 5 юни 2019 г. Германия отговори на 6 април, 21 ноември 2017 г. и на 18 април 2018 г., както и на 22 февруари, 17 април и 5 юли 2019 г. |
| --- | --- |

(5)

Комисията поиска допълнителна информация от Германия на 4 април, 9 ноември 2017 г. и на 16 март 2018 г., както и на 11 февруари, 4 април и 5 юни 2019 г. Германия отговори на 6 април, 21 ноември 2017 г. и на 18 април 2018 г., както и на 22 февруари, 17 април и 5 юли 2019 г.

| (6) | Жалбоподателят представи допълнителна информация относно мерките на 4 ноември 2016 г., 9 февруари, 31 май и 5 октомври 2017 г. |
| --- | --- |

(6)

Жалбоподателят представи допълнителна информация относно мерките на 4 ноември 2016 г., 9 февруари, 31 май и 5 октомври 2017 г.

2.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ

ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ

2.1.   Описание на фактите

Описание на фактите

| (7) | HIS е създадено от фондацията Stiftung Volkswagenwerk през 1969 г. като организация с нестопанска цел. През 1976 г. федералната държава (
  „Bund“) и провинциите („Länder“) придобиват всички акции (3) в HIS и ги задържат до превръщането му в кооперативно дружество (4) (вж. съображение (15). Целта на HIS е да подкрепя висшите учебни заведения и компетентните органи в техните усилия за постигане на рационално и разходно-ефективно изпълнение на тяхната роля във висшето образование. |
| --- | --- |

(7)

HIS е създадено от фондацията Stiftung Volkswagenwerk през 1969 г. като организация с нестопанска цел. През 1976 г. федералната държава (
  „Bund“) и провинциите („Länder“) придобиват всички акции (3) в HIS и ги задържат до превръщането му в кооперативно дружество (4) (вж. съображение (15). Целта на HIS е да подкрепя висшите учебни заведения и компетентните органи в техните усилия за постигане на рационално и разходно-ефективно изпълнение на тяхната роля във висшето образование.

„Bund“)

3

4

| (8) | HIS функционира на нестопанска основа (5), въпреки че е учредено през 1976 г. като дружество с ограничена отговорност, уредено в частното право („GmbH“). Актовете му за финансиране са Споразумението за консорциум („Konsortialvertrag“), договорното споразумение между федералната държава и провинциите, в което се определят условията за сътрудничество и задълженията на собствениците на HIS, както и устава („Satzung“). Целите и параметрите на годишните операции бяха определени в годишните работни програми/бизнес планове (
  „Arbeitsprogramme“/„Wirtschaftsplan“
  ). |
| --- | --- |

(8)

HIS функционира на нестопанска основа (5), въпреки че е учредено през 1976 г. като дружество с ограничена отговорност, уредено в частното право („GmbH“). Актовете му за финансиране са Споразумението за консорциум („Konsortialvertrag“), договорното споразумение между федералната държава и провинциите, в което се определят условията за сътрудничество и задълженията на собствениците на HIS, както и устава („Satzung“). Целите и параметрите на годишните операции бяха определени в годишните работни програми/бизнес планове (
  „Arbeitsprogramme“/„Wirtschaftsplan“
  ).

5

GmbH

Konsortialvertrag

Satzung

„Arbeitsprogramme“/„Wirtschaftsplan“

| (9) | В Satzung се предвижда, че надзорният съвет е съставен от членове, назначени от провинциите, конференцията на ректорите на висшите учебни заведения (асоциация, обединяваща германски университети и висши учебни заведения, които са публични или признати от държавата) и федералните органи. |
| --- | --- |

(9)

В Satzung се предвижда, че надзорният съвет е съставен от членове, назначени от провинциите, конференцията на ректорите на висшите учебни заведения (асоциация, обединяваща германски университети и висши учебни заведения, които са публични или признати от държавата) и федералните органи.

| (10) | Целите на HIS включват въвеждането и прилагането на информационни системи, които да се използват за управление на висши учебни заведения (6). |
| --- | --- |

(10)

Целите на HIS включват въвеждането и прилагането на информационни системи, които да се използват за управление на висши учебни заведения (6).

6

| (11) | В Konsortialvertrag и Satzung се предвижда, че договорните страни (федералната държава и провинциите) поемат ангажимент за съвместно покриване на нуждите от ресурси на HIS и че финансирането е за покриване на материалните нужди на HIS, доколкото дейностите на HIS не генерират достатъчно приходи за изпълнение на възложените му задачи. |
| --- | --- |

(11)

В Konsortialvertrag и Satzung се предвижда, че договорните страни (федералната държава и провинциите) поемат ангажимент за съвместно покриване на нуждите от ресурси на HIS и че финансирането е за покриване на материалните нужди на HIS, доколкото дейностите на HIS не генерират достатъчно приходи за изпълнение на възложените му задачи.

| (12) | Следните административни процеси са непрекъснато подпомагани от продукти на HIS: управление на кандидатстването и записването, студентска администрация и администрация във връзка с изпитите, както и управление на персонала и работните места. ИТ системите на HIS (например софтуерът от ново поколение
  „HISinOne“
   (7)) се използват в над 200 обществени и религиозни висши учебни заведения в Германия (8). |
| --- | --- |

(12)

Следните административни процеси са непрекъснато подпомагани от продукти на HIS: управление на кандидатстването и записването, студентска администрация и администрация във връзка с изпитите, както и управление на персонала и работните места. ИТ системите на HIS (например софтуерът от ново поколение
  „HISinOne“
   (7)) се използват в над 200 обществени и религиозни висши учебни заведения в Германия (8).

„HISinOne“

7

8

| (13) | Създаването на HIS има за цел да гарантира дългосрочен, постоянно достъпен набор от услуги, които не са насочени към максимизиране на печалбата, а изключително към покриване на нуждите на висшите учебни заведения в областта на информационните технологии. За да се улесни осигуряването на такъв обхват на доставките, HIS получава държавни субсидии непрекъснато от основаването си под формата на преки безвъзмездни средства. Като организация с нестопанска/общественополезна цел, HIS също е било освободено от корпоративен данък („Kövrperschaftsteuer“) (9) и търговски данък („Gewerbesteuer“) (10). |
| --- | --- |

(13)

Създаването на HIS има за цел да гарантира дългосрочен, постоянно достъпен набор от услуги, които не са насочени към максимизиране на печалбата, а изключително към покриване на нуждите на висшите учебни заведения в областта на информационните технологии. За да се улесни осигуряването на такъв обхват на доставките, HIS получава държавни субсидии непрекъснато от основаването си под формата на преки безвъзмездни средства. Като организация с нестопанска/общественополезна цел, HIS също е било освободено от корпоративен данък („Kövrperschaftsteuer“) (9) и търговски данък („Gewerbesteuer“) (10).

Kövrperschaftsteuer

9

Gewerbesteuer

10

| (14) | В началото HIS предоставя своите продукти и услуги на университетите безплатно, но през 1997 г. започва да налага такси на публичните висши учебни заведения, като обаче начинът на финансиране — финансиране на дефицита — като такъв остава непроменен. През 2003 г. начинът на финансиране отново бива променен, като таксите са трансформирани в цени, които се определят от надзорния съвет. Това води до значително съфинансиране на дейностите на HIS от университетите, което нараства от 35,7 % през 2002 г. на 74,1 % през 2013 г. На 16 септември 2013 г. HIS официално отделя областите развитие на висшите учебни заведения и изследователска дейност в областта на висшето образование и ги прехвърля в независима институция, финансирана от федералната държава и провинциите. Услугите за ИТ подкрепа за висши учебни заведения остават в рамите на HIS IT. В текстът по-долу обозначението „HIS IT“ ще се използва и във връзка с времевия период преди 2013 г. за обозначаване на данните за транзакциите или за позоваване на други факти, които са конкретно свързани с ИТ дейностите на HIS. |
| --- | --- |

(14)

В началото HIS предоставя своите продукти и услуги на университетите безплатно, но през 1997 г. започва да налага такси на публичните висши учебни заведения, като обаче начинът на финансиране — финансиране на дефицита — като такъв остава непроменен. През 2003 г. начинът на финансиране отново бива променен, като таксите са трансформирани в цени, които се определят от надзорния съвет. Това води до значително съфинансиране на дейностите на HIS от университетите, което нараства от 35,7 % през 2002 г. на 74,1 % през 2013 г. На 16 септември 2013 г. HIS официално отделя областите развитие на висшите учебни заведения и изследователска дейност в областта на висшето образование и ги прехвърля в независима институция, финансирана от федералната държава и провинциите. Услугите за ИТ подкрепа за висши учебни заведения остават в рамите на HIS IT. В текстът по-долу обозначението „HIS IT“ ще се използва и във връзка с времевия период преди 2013 г. за обозначаване на данните за транзакциите или за позоваване на други факти, които са конкретно свързани с ИТ дейностите на HIS.

HIS IT

| (15) | От 28 януари 2014 г. HIS е променено в кооперативно дружество (
  „Genossenschaft“
  и преименувано на „HIS eG“
  ). Германия потвърди, че от 1 януари 2014 г. HIS вече не получава преки безвъзмездни средства. HIS eG се финансира от своите членове. Всички провинции (предишни акционери на HIS) са членове на HIS eG и кооперативното дружество е отворено за членство за държавни университети. Когато се присъедини към кооперативното дружество, всеки член е длъжен да заплати поне една акция в размер на 5000 EUR, като максималният възможен брой е десет акции. Неговите членове имат и годишен членски внос, а в допълнение университетите, принадлежащи към кооперативното дружество, заплащат такса за услугите, предоставяни от HIS eG. Само членовете му могат да се възползват от услугите на HIS eG. |
| --- | --- |

(15)

От 28 януари 2014 г. HIS е променено в кооперативно дружество (
  „Genossenschaft“
  и преименувано на „HIS eG“
  ). Германия потвърди, че от 1 януари 2014 г. HIS вече не получава преки безвъзмездни средства. HIS eG се финансира от своите членове. Всички провинции (предишни акционери на HIS) са членове на HIS eG и кооперативното дружество е отворено за членство за държавни университети. Когато се присъедини към кооперативното дружество, всеки член е длъжен да заплати поне една акция в размер на 5000 EUR, като максималният възможен брой е десет акции. Неговите членове имат и годишен членски внос, а в допълнение университетите, принадлежащи към кооперативното дружество, заплащат такса за услугите, предоставяни от HIS eG. Само членовете му могат да се възползват от услугите на HIS eG.

„Genossenschaft“

HIS eG“

2.2.   Жалбата

Жалбата

| (16) | Жалбоподателят Datenlotsen е германско дружество, което осъществява дейност на пазара на ИТ системи за университетите от 1993 г. насам. По данни на Datenlotsen клиенти на дружеството са над 70 университета в Германия, Австрия и Швейцария, като то предоставя интегриран ИТ софтуер и поддръжка за управление на университетски комплекси. Неговият водещ продукт е „CampusNet“. |
| --- | --- |

(16)

Жалбоподателят Datenlotsen е германско дружество, което осъществява дейност на пазара на ИТ системи за университетите от 1993 г. насам. По данни на Datenlotsen клиенти на дружеството са над 70 университета в Германия, Австрия и Швейцария, като то предоставя интегриран ИТ софтуер и поддръжка за управление на университетски комплекси. Неговият водещ продукт е „CampusNet“.

| (17) | Според жалбоподателя до 31 декември 2013 г. неправомерно държавно финансиране е дало възможност на HIS да предлага софтуер на германски и чуждестранни публични и частни университети, без да начислява такса за лиценз, и да предлага услуги за софтуерна подкрепа под пазарната цена, което е подбило цените на конкурентите и като цяло е възпрепятствало развитието на пазара на софтуер в Германия. Според твърденията услугите, които HIS предлага, са били конкурентни на собствените търговски услуги на жалбоподателя. Жалбоподателят твърди, че годишното държавно финансиране представлява оперативна помощ, за която не е подадено уведомление (11) и от която HIS се възползва в продължение на почти 40 години. |
| --- | --- |

(17)

Според жалбоподателя до 31 декември 2013 г. неправомерно държавно финансиране е дало възможност на HIS да предлага софтуер на германски и чуждестранни публични и частни университети, без да начислява такса за лиценз, и да предлага услуги за софтуерна подкрепа под пазарната цена, което е подбило цените на конкурентите и като цяло е възпрепятствало развитието на пазара на софтуер в Германия. Според твърденията услугите, които HIS предлага, са били конкурентни на собствените търговски услуги на жалбоподателя. Жалбоподателят твърди, че годишното държавно финансиране представлява оперативна помощ, за която не е подадено уведомление (11) и от която HIS се възползва в продължение на почти 40 години.

11

| (18) | Жалбоподателят посочи също, че HIS е подлежало на данъчни облекчения, по-специално освобождавания съгласно Закона за корпоративния данък, Закона за търговския данък и Закона за данъка върху добавената стойност. |
| --- | --- |

(18)

Жалбоподателят посочи също, че HIS е подлежало на данъчни облекчения, по-специално освобождавания съгласно Закона за корпоративния данък, Закона за търговския данък и Закона за данъка върху добавената стойност.

| (19) | В допълнение жалбоподателят изказа твърдения за предполагаема държавна помощ в полза на HIS eG. Както изрично беше посочено в съображение 16 от решението за откриване обаче, тези твърдения обаче не са част от официалното разследване по настоящия въпрос относно наличието на държавна помощ и поради това няма да бъдат разгледани в настоящото решение. |
| --- | --- |

(19)

В допълнение жалбоподателят изказа твърдения за предполагаема държавна помощ в полза на HIS eG. Както изрично беше посочено в съображение 16 от решението за откриване обаче, тези твърдения обаче не са част от официалното разследване по настоящия въпрос относно наличието на държавна помощ и поради това няма да бъдат разгледани в настоящото решение.

2.3.   Доводите на Германия преди решението за откриване

Доводите на Германия преди решението за откриване

| (20) | Германия изтъкна, че мерките не са представлявали държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Първо, HIS не е било „предприятие“, а по-скоро част от „държавна вътрешна организация“ в областта на образованието и нейните дейности в голяма степен са били с нестопански характер. Второ, дейностите на HIS биха били в съответствие с функциите на държавата в сферата на образованието, които обхващат осигуряването на човешки, финансови и организационни ресурси за университетите. |
| --- | --- |

(20)

Германия изтъкна, че мерките не са представлявали държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Първо, HIS не е било „предприятие“, а по-скоро част от „държавна вътрешна организация“ в областта на образованието и нейните дейности в голяма степен са били с нестопански характер. Второ, дейностите на HIS биха били в съответствие с функциите на държавата в сферата на образованието, които обхващат осигуряването на човешки, финансови и организационни ресурси за университетите.

| (21) | Германия освен това изтъкна, че HIS, чрез своето държавно финансиране, не се е възползвало от предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като всяко предимство е било изцяло върнато обратно на Германия чрез финансираните от държавата университети. Германия обясни също, че обединяването на всички ИТ операции за публичните университети в едно-единствено образувание — HIS — е икономически рационално, съответстващо на пазарните условия решение. |
| --- | --- |

(21)

Германия освен това изтъкна, че HIS, чрез своето държавно финансиране, не се е възползвало от предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като всяко предимство е било изцяло върнато обратно на Германия чрез финансираните от държавата университети. Германия обясни също, че обединяването на всички ИТ операции за публичните университети в едно-единствено образувание — HIS — е икономически рационално, съответстващо на пазарните условия решение.

| (22) | Като алтернатива германските органи твърдяха, че годишното държавно финансиране






  а) | се е отнасяло до услуга от общ икономически интерес (УОИИ) по смисъла на член 106, параграф 2 от Договора, или |
| --- | --- | --- |

(22)

Като алтернатива германските органи твърдяха, че годишното държавно финансиране

а)

се е отнасяло до услуга от общ икономически интерес (УОИИ) по смисъла на член 106, параграф 2 от Договора, или

| б) | е представлявало съществуваща помощ съгласно Регламент (ЕС) 2015/1589 на Съвета („Процедурен регламент“ (12)), която е станала помощ вследствие на развитието на вътрешния пазар, и по-специално на развитието на пазар за продуктите на HIS. |
| --- | --- |

б)

е представлявало съществуваща помощ съгласно Регламент (ЕС) 2015/1589 на Съвета („Процедурен регламент“ (12)), която е станала помощ вследствие на развитието на вътрешния пазар, и по-специално на развитието на пазар за продуктите на HIS.

12

| (23) | И накрая, Германия заяви, че прякото държавно финансиране (финансирането на дефицита чрез изплащане на преки безвъзмездни средства) е било премахнато на 31 декември 2013 г. По отношение на предполагаемите данъчни мерки Германия твърди, че освобождаването от данъци е било резултат от надлежното прилагане на германското данъчно законодателство. |
| --- | --- |

(23)

И накрая, Германия заяви, че прякото държавно финансиране (финансирането на дефицита чрез изплащане на преки безвъзмездни средства) е било премахнато на 31 декември 2013 г. По отношение на предполагаемите данъчни мерки Германия твърди, че освобождаването от данъци е било резултат от надлежното прилагане на германското данъчно законодателство.

2.4.   Основания за откриване на официалната процедура по разследване

Основания за откриване на официалната процедура по разследване

| (24) | В решението си за откриване на официалната процедура по разследване Комисията изрази съмнения дали преките безвъзмездни средства и данъчните мерки, от които HIS се е ползвало до 31 декември 2013 г. (13), са представлявали помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и ако е така, дали тя се определя като съвместима съществуваща помощ. |
| --- | --- |

(24)

В решението си за откриване на официалната процедура по разследване Комисията изрази съмнения дали преките безвъзмездни средства и данъчните мерки, от които HIS се е ползвало до 31 декември 2013 г. (13), са представлявали помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и ако е така, дали тя се определя като съвместима съществуваща помощ.

13

2.4.1.   Наличие на помощ

Наличие на помощ

| (25) | Що се отнася до наличието на държавна помощ, в решението за откриване на процедурата бяха изразени съмнения дали съществуват редица елементи, които са необходими, за да се заключи, че мерките не са представлявали държавна помощ. |
| --- | --- |

(25)

Що се отнася до наличието на държавна помощ, в решението за откриване на процедурата бяха изразени съмнения дали съществуват редица елементи, които са необходими, за да се заключи, че мерките не са представлявали държавна помощ.

| (26) | Първо, Комисията повдигна въпроса дали HIS представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. По-конкретно, Комисията постави под въпрос дали дейностите на HIS са били с нестопански характер въз основа на това, че 1) HIS е инструмент, използван в рамките на „вътрешната“ структура на държавата в областта на образованието (14), или 2) дейността на HIS, по-специално предоставянето на софтуер на университетите, е тясно свързана с изпълнението на обществена задача на държавата (15)„по естеството си, целта си и правилата, на които подлежи [е подлежала]“ (16). В решението по дело Compass-Datenbank Съдът установи, че дейността по събиране на данни във връзка с предприятия въз основа на задължението им да разкриват данните, която не може да бъде отделена от събирането и поддържането на тези данни, представлява нестопанска дейност (17). Комисията изрази съмнения във връзка с характеризирането на дейностите на HIS като нестопански с оглед на следните факти:






  а) | някои от характеристиките на софтуера, предоставен от HIS, не са били „специфични за образованието“, като софтуера за персонала и финансовия софтуер, |
| --- | --- | --- |

(26)

Първо, Комисията повдигна въпроса дали HIS представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. По-конкретно, Комисията постави под въпрос дали дейностите на HIS са били с нестопански характер въз основа на това, че 1) HIS е инструмент, използван в рамките на „вътрешната“ структура на държавата в областта на образованието (14), или 2) дейността на HIS, по-специално предоставянето на софтуер на университетите, е тясно свързана с изпълнението на обществена задача на държавата (15)„по естеството си, целта си и правилата, на които подлежи [е подлежала]“ (16). В решението по дело Compass-Datenbank Съдът установи, че дейността по събиране на данни във връзка с предприятия въз основа на задължението им да разкриват данните, която не може да бъде отделена от събирането и поддържането на тези данни, представлява нестопанска дейност (17). Комисията изрази съмнения във връзка с характеризирането на дейностите на HIS като нестопански с оглед на следните факти:

вътрешната

14

15

по естеството си, целта си и правилата, на които подлежи

16

Compass-Datenbank

17

а)

някои от характеристиките на софтуера, предоставен от HIS, не са били „специфични за образованието“, като софтуера за персонала и финансовия софтуер,

| б) | софтуерът на HIS може да не е бил използван от университетите само за нестопански цели; |
| --- | --- |

б)

софтуерът на HIS може да не е бил използван от университетите само за нестопански цели;

| в) | наличието на конкуренти на пазара би могло да постави под съмнение представата, че HIS извършва нестопанска дейност, която е спомагателна на обществената задача за предоставяне на университетско образование, и |
| --- | --- |

в)

наличието на конкуренти на пазара би могло да постави под съмнение представата, че HIS извършва нестопанска дейност, която е спомагателна на обществената задача за предоставяне на университетско образование, и

| г) | доставката от HIS на ИТ услуги на германски частни и чуждестранни университети не изглежда да е нестопанска дейност. Във връзка с доставката на услуги на германски частни университети и на чуждестранни университети Германия представи твърдението, че сметките, свързани с тази дейност, са били отделени от сметките, свързани с услугите за публичните университети, но според решението за откриване Германия не е представила доказателства. |
| --- | --- |

г)

доставката от HIS на ИТ услуги на германски частни и чуждестранни университети не изглежда да е нестопанска дейност. Във връзка с доставката на услуги на германски частни университети и на чуждестранни университети Германия представи твърдението, че сметките, свързани с тази дейност, са били отделени от сметките, свързани с услугите за публичните университети, но според решението за откриване Германия не е представила доказателства.

| (27) | Второ, в решението за откриване на процедурата се изразяват съмнения, че преките безвъзмездни средства са предоставили избирателно предимство на HIS по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като държавното финансиране, от което HIS се е възползвало, може да не е било изцяло върнато обратно на държавата (чрез университетите). В решението за откриване беше посочено, че преките безвъзмездни средства за HIS може да не съответстват на принципа за оператор в условията на пазарна икономика. |
| --- | --- |

(27)

Второ, в решението за откриване на процедурата се изразяват съмнения, че преките безвъзмездни средства са предоставили избирателно предимство на HIS по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като държавното финансиране, от което HIS се е възползвало, може да не е било изцяло върнато обратно на държавата (чрез университетите). В решението за откриване беше посочено, че преките безвъзмездни средства за HIS може да не съответстват на принципа за оператор в условията на пазарна икономика.

| (28) | В решението за откриване бе повдигнат въпросът дали данъчните освобождавания, предоставени на HIS, са предоставили избирателно предимство на HIS, от което други предприятия с общественополезна цел, извършващи икономическа дейност, не са се ползвали. Накратко, Комисията постави под въпрос дали въпросните изключения са били правилно приложени към HIS. |
| --- | --- |

(28)

В решението за откриване бе повдигнат въпросът дали данъчните освобождавания, предоставени на HIS, са предоставили избирателно предимство на HIS, от което други предприятия с общественополезна цел, извършващи икономическа дейност, не са се ползвали. Накратко, Комисията постави под въпрос дали въпросните изключения са били правилно приложени към HIS.

| (29) | Трето, Комисията изрази съмнения, че са били изпълнени условията за УОИИ, като се има предвид, че договорите и други правни разпоредби, приложими към дейността на HIS, не биха представлявали „възлагане“ и не е установен предварително механизъм за избягване на свръхкомпенсация, както се изисква в решението по дело Altmark (18), за да се направи констатацията, че мерките не представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(29)

Трето, Комисията изрази съмнения, че са били изпълнени условията за УОИИ, като се има предвид, че договорите и други правни разпоредби, приложими към дейността на HIS, не биха представлявали „възлагане“ и не е установен предварително механизъм за избягване на свръхкомпенсация, както се изисква в решението по дело Altmark (18), за да се направи констатацията, че мерките не представляват държавна помощ.

Altmark

18

| (30) | Комисията счете, че в случай че мерките представляват държавна помощ, те най-вероятно биха нарушили конкуренцията или най-малкото има опасност да нарушат конкуренцията. Освен това не може да бъде изключено наличието на въздействие върху търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(30)

Комисията счете, че в случай че мерките представляват държавна помощ, те най-вероятно биха нарушили конкуренцията или най-малкото има опасност да нарушат конкуренцията. Освен това не може да бъде изключено наличието на въздействие върху търговията между държавите членки.

2.4.2.   Определяне като нова помощ

Определяне като нова помощ

| (31) | Ако бъде установено наличието на държавна помощ, Комисията изрази съмнения дали въпросните мерки може да се считат за съществуваща помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589, както твърди Германия. |
| --- | --- |

(31)

Ако бъде установено наличието на държавна помощ, Комисията изрази съмнения дали въпросните мерки може да се считат за съществуваща помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589, както твърди Германия.

| (32) | Германия посочи, че годишното финансиране на HIS като схема трябва да се счита за съществуваща помощ, защото по времето, когато тя е била предоставена (през 1976 г.), не е съществувал пазар за продуктите и услугите, предоставяни от HIS, и следователно годишното финансиране не би могло да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Комисията счете, че е възможно да е възникнал пазар за въпросните ИТ продукти и услуги след основаването на HIS по смисъла на член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589 (вж. съображение 191 от решението за откриване) и следователно HIS може да се е ползвал с държавна помощ от възникването на този пазар. В решението за откриване обаче беше отбелязано, че Германия не е представила достатъчно доказателства, че през 1976 г. не е съществувал пазар, когато HIS вече е осъществявало дейност. В допълнение към доказателствата, че пазарът не е съществувал в началото на референтния период, от Германия се изискваше да докаже, че схемата не е претърпяла значителни промени, откакто е станала държавна помощ. Комисията се позова на факта, че промените на финансов инструмент следва да се считат за значителни, ако основните му елементи са изменени, като например естеството на ползата, целта, която се преследва чрез мярката, нейното правно основание, кръгът от възползвали се предприятия или източника на финансиране. |
| --- | --- |

(32)

Германия посочи, че годишното финансиране на HIS като схема трябва да се счита за съществуваща помощ, защото по времето, когато тя е била предоставена (през 1976 г.), не е съществувал пазар за продуктите и услугите, предоставяни от HIS, и следователно годишното финансиране не би могло да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Комисията счете, че е възможно да е възникнал пазар за въпросните ИТ продукти и услуги след основаването на HIS по смисъла на член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589 (вж. съображение 191 от решението за откриване) и следователно HIS може да се е ползвал с държавна помощ от възникването на този пазар. В решението за откриване обаче беше отбелязано, че Германия не е представила достатъчно доказателства, че през 1976 г. не е съществувал пазар, когато HIS вече е осъществявало дейност. В допълнение към доказателствата, че пазарът не е съществувал в началото на референтния период, от Германия се изискваше да докаже, че схемата не е претърпяла значителни промени, откакто е станала държавна помощ. Комисията се позова на факта, че промените на финансов инструмент следва да се считат за значителни, ако основните му елементи са изменени, като например естеството на ползата, целта, която се преследва чрез мярката, нейното правно основание, кръгът от възползвали се предприятия или източника на финансиране.

2.4.3.   Съвместимост на помощта

Съвместимост на помощта

| (33) | По отношение на съвместимостта на предполагаемите мерки за помощ Комисията изрази съмнения дали те биха били съвместими с вътрешния пазар въз основа на каквито и да е насоки, Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията (19), Регламент (ЕС) No 1407/2013 на Комисията (20) или пряко съгласно разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) от Договора. |
| --- | --- |

(33)

По отношение на съвместимостта на предполагаемите мерки за помощ Комисията изрази съмнения дали те биха били съвместими с вътрешния пазар въз основа на каквито и да е насоки, Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията (19), Регламент (ЕС) No 1407/2013 на Комисията (20) или пряко съгласно разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) от Договора.

19

20

3.   МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

3.1.   Мнения на заинтересовани страни, различни от жалбоподателя

Мнения на заинтересовани страни, различни от жалбоподателя

| (34) | В допълнение към мненията на жалбоподателя и Германия, Комисията получи 42 коментара, предимно от публични висши учебни заведения, използващи софтуер на HIS, и по-малки подизпълнители, чиито бизнеси зависят от отворената архитектура на HIS продуктите. Мнение изразиха освен това и двама италиански доставчици на софтуер. |
| --- | --- |

(34)

В допълнение към мненията на жалбоподателя и Германия, Комисията получи 42 коментара, предимно от публични висши учебни заведения, използващи софтуер на HIS, и по-малки подизпълнители, чиито бизнеси зависят от отворената архитектура на HIS продуктите. Мнение изразиха освен това и двама италиански доставчици на софтуер.

| (35) | С изключение на двете италиански предприятия заинтересованите страни подчертаха тясната връзка между функционалността на продуктите и услугите на HIS и университетската система като цяло. |
| --- | --- |

(35)

С изключение на двете италиански предприятия заинтересованите страни подчертаха тясната връзка между функционалността на продуктите и услугите на HIS и университетската система като цяло.

| (36) | Университетската система изисква разработването на специфични ИТ решения, конкретно пригодени към специфичните нужди на публичните висши учебни заведения. ИТ решенията, както беше изтъкнато, са били разработени и персонализирани във времето в тясно сътрудничество между HIS и страните, които представиха мнения. От основаването му през 1976 г. е съществувала тясна връзка между дейността на HIS и общественото образование. Първоначално в средата на 70-те години HIS започва да разработва софтуер за отделни административни отдели на университетите. Тази дейност се е отнасяла до решения за различни административни области, които обаче не са били взаимно свързани. С HIS-GX в края на 80-те години е разработено първото интегрирано решение за управление на университетски комплекси. Въпреки че продуктите и технологиите се променят с течение на времето, HIS винаги е имало сходни функционалности, като например за подпомагане на администрацията на кандидатстването и приема на студенти, студентската администрация и администрацията на звеното за бивши възпитаници, на изпити и курсове (21). |
| --- | --- |

(36)

Университетската система изисква разработването на специфични ИТ решения, конкретно пригодени към специфичните нужди на публичните висши учебни заведения. ИТ решенията, както беше изтъкнато, са били разработени и персонализирани във времето в тясно сътрудничество между HIS и страните, които представиха мнения. От основаването му през 1976 г. е съществувала тясна връзка между дейността на HIS и общественото образование. Първоначално в средата на 70-те години HIS започва да разработва софтуер за отделни административни отдели на университетите. Тази дейност се е отнасяла до решения за различни административни области, които обаче не са били взаимно свързани. С HIS-GX в края на 80-те години е разработено първото интегрирано решение за управление на университетски комплекси. Въпреки че продуктите и технологиите се променят с течение на времето, HIS винаги е имало сходни функционалности, като например за подпомагане на администрацията на кандидатстването и приема на студенти, студентската администрация и администрацията на звеното за бивши възпитаници, на изпити и курсове (21).

21

| (37) | Няколко страни изтъкнаха, че моделът на HIS, характеризиращ се с отворен код и отворени данни, е дал възможност на университетите да разработят допълнително софтуерни продукти в съответствие с местните изисквания за ползване. Като цяло заинтересованите страни изразиха мнение, че въпросните софтуерни продукти са високо специализирани и персонализирани с оглед на изпълнението на специфични функции в рамките на университетската система в Германия. |
| --- | --- |

(37)

Няколко страни изтъкнаха, че моделът на HIS, характеризиращ се с отворен код и отворени данни, е дал възможност на университетите да разработят допълнително софтуерни продукти в съответствие с местните изисквания за ползване. Като цяло заинтересованите страни изразиха мнение, че въпросните софтуерни продукти са високо специализирани и персонализирани с оглед на изпълнението на специфични функции в рамките на университетската система в Германия.

| (38) | Няколко заинтересовани страни също посочиха, че дейностите на HIS нямат ефект на блокиране на навлизането на пазара. Голяма част от респондените бяха на мнение, че през последните 12—14 години, по-специално от 2005/2007 г. насам, се е развил пазар на софтуерни решения за сектора на висшето образование в Германия. По-малка група обаче посочи, че такъв пазар вече се е появил още през 90-те години на ХХ век, макар и със значително по-ограничен портфейл от този на HIS. Налице е съгласие, че оттогава съществуват доставчици поне за някои части от приложенията за управление на университетите дотавчици и че университетите са имали свободата да избират един или повече други доставчици. Респондентите обаче отбелязаха, че и до днес няма напълно развит пазар, тъй като няма нито един доставчик, който да може да предостави пълния набор от услуги, предоставяни от HIS. |
| --- | --- |

(38)

Няколко заинтересовани страни също посочиха, че дейностите на HIS нямат ефект на блокиране на навлизането на пазара. Голяма част от респондените бяха на мнение, че през последните 12—14 години, по-специално от 2005/2007 г. насам, се е развил пазар на софтуерни решения за сектора на висшето образование в Германия. По-малка група обаче посочи, че такъв пазар вече се е появил още през 90-те години на ХХ век, макар и със значително по-ограничен портфейл от този на HIS. Налице е съгласие, че оттогава съществуват доставчици поне за някои части от приложенията за управление на университетите дотавчици и че университетите са имали свободата да избират един или повече други доставчици. Респондентите обаче отбелязаха, че и до днес няма напълно развит пазар, тъй като няма нито един доставчик, който да може да предостави пълния набор от услуги, предоставяни от HIS.

| (39) | Много от респондентите също изтъкнаха, че ако HIS изпадне в несъстоятелност в резултат на процедурата за държавна помощ (въз основа на сценария за възстановяване на помощта), това значително ще засегне обществената университетска система на Германия. Според твърденията разходите за смяна на доставчика са огромни и би бил необходим значителен период от време (поне 24 месеца или дори 8—10 години). Изчезването на HIS от пазара също би отслабило конкуренцията на пазара, като се има предвид, че по своя характер софтуерът на HIS е с отворен код, което всъщност има ефект на насърчаване на конкуренцията. Като цяло публичните висши учебни заведения в Германия, които представиха мнения, считат, че предоставянето от страна на HIS на вътрешни/самостоятелно осигурени решения за осъществяването на техните осносвни административни дейности е задоволително и следва да продължи. |
| --- | --- |

(39)

Много от респондентите също изтъкнаха, че ако HIS изпадне в несъстоятелност в резултат на процедурата за държавна помощ (въз основа на сценария за възстановяване на помощта), това значително ще засегне обществената университетска система на Германия. Според твърденията разходите за смяна на доставчика са огромни и би бил необходим значителен период от време (поне 24 месеца или дори 8—10 години). Изчезването на HIS от пазара също би отслабило конкуренцията на пазара, като се има предвид, че по своя характер софтуерът на HIS е с отворен код, което всъщност има ефект на насърчаване на конкуренцията. Като цяло публичните висши учебни заведения в Германия, които представиха мнения, считат, че предоставянето от страна на HIS на вътрешни/самостоятелно осигурени решения за осъществяването на техните осносвни административни дейности е задоволително и следва да продължи.

| (40) | Двете предприятия в Италия изразиха критики относно системата и са на мнение, че HIS се е възползвало от несъвместима държавна помощ. Те сравниха системата за подпомагане на HIS със ситуацията в Италия, към която също отправиха критики за това, че включва държавна подкрепа за определен италиански доставчик на софтуер за университетите. Едното предприятие също така изтъкна, че в съдебната практика, по-специално в решението по дело Комисия/Италия, в контекста на доставката на софтуер за общата държавна администрация, се посочва, че „проектирането, програмирането и функционирането на системите за обработка на данни са с технически характер и следователно не са свързани с упражняването на официални правомощия“ (22). |
| --- | --- |

(40)

Двете предприятия в Италия изразиха критики относно системата и са на мнение, че HIS се е възползвало от несъвместима държавна помощ. Те сравниха системата за подпомагане на HIS със ситуацията в Италия, към която също отправиха критики за това, че включва държавна подкрепа за определен италиански доставчик на софтуер за университетите. Едното предприятие също така изтъкна, че в съдебната практика, по-специално в решението по дело Комисия/Италия, в контекста на доставката на софтуер за общата държавна администрация, се посочва, че „проектирането, програмирането и функционирането на системите за обработка на данни са с технически характер и следователно не са свързани с упражняването на официални правомощия“ (22).

Комисия/Италия,

проектирането, програмирането и функционирането на системите за обработка на данни са с технически характер и следователно не са свързани с упражняването на официални правомощия

22

3.2.   Мнения на жалбоподателя

Мнения на жалбоподателя

3.2.1.   Мерките представляват държавна помощ

Мерките представляват държавна помощ

3.2.1.1.   HIS е предприятие, осъществяващо стопанска дейност

HIS е предприятие, осъществяващо стопанска дейност

| (41) | Жалбоподателят изтъква, че класификацията на даден субект като предприятие винаги се извършва с оглед на отделните дейности. Не е от значение нито статутът на предприятието в националното право, нито неговата цел по отношение на реализирането на печалба. |
| --- | --- |

(41)

Жалбоподателят изтъква, че класификацията на даден субект като предприятие винаги се извършва с оглед на отделните дейности. Не е от значение нито статутът на предприятието в националното право, нито неговата цел по отношение на реализирането на печалба.

| (42) | Жалбоподателят заявява, че в решението за откриване се поставя под съмнение характерът на HIS като предприятие въз основа на решението по дело Compass Datenbank (23). В това решение Съдът установи, че предоставянето на обществеността на данни за дружествата не е стопанска дейност, тъй като е неделимо от събирането на същите данни, което е част от публичните правомощия на държавата („hoheitliche Befugnisse“
  ) (24). Според жалбоподателя фактическото положение в настоящия случай е различно от това в решението по дело Compass-Datenbank. Решението по дело Compass-Datenbank се отнася до дейността по оповестяване на данни на частни дружества във връзка с факти и документи, регистрирани в австрийския търговски регистър. Като отличителна черта жалбоподателят посочва, че в решението по дело Compass-Datenbank цялата дейност по оповестяване е била подробно регламентирана, включително правното задължение за оповестяване, наложено върху регистрираните дружества, съчетано с „дейност по правоприлагане“. |
| --- | --- |

(42)

Жалбоподателят заявява, че в решението за откриване се поставя под съмнение характерът на HIS като предприятие въз основа на решението по дело Compass Datenbank (23). В това решение Съдът установи, че предоставянето на обществеността на данни за дружествата не е стопанска дейност, тъй като е неделимо от събирането на същите данни, което е част от публичните правомощия на държавата („hoheitliche Befugnisse“
  ) (24). Според жалбоподателя фактическото положение в настоящия случай е различно от това в решението по дело Compass-Datenbank. Решението по дело Compass-Datenbank се отнася до дейността по оповестяване на данни на частни дружества във връзка с факти и документи, регистрирани в австрийския търговски регистър. Като отличителна черта жалбоподателят посочва, че в решението по дело Compass-Datenbank цялата дейност по оповестяване е била подробно регламентирана, включително правното задължение за оповестяване, наложено върху регистрираните дружества, съчетано с „дейност по правоприлагане“.

Compass Datenbank

23

hoheitliche Befugnisse“

24

Compass-Datenbank.

Compass-Datenbank

Compass-Datenbank

| (43) | Жалбоподателят твърди също, че съгласно германското правно частни предприятия могат да упражняват публични правомощия, но правомощието за това трябва да бъде предоставено на даденото предприятие чрез законодателство. Според жалбоподателя HIS не е имало публично правомощие или обществена задача да предоставя ИТ услуги на университетите и не е имало законово задължение. |
| --- | --- |

(43)

Жалбоподателят твърди също, че съгласно германското правно частни предприятия могат да упражняват публични правомощия, но правомощието за това трябва да бъде предоставено на даденото предприятие чрез законодателство. Според жалбоподателя HIS не е имало публично правомощие или обществена задача да предоставя ИТ услуги на университетите и не е имало законово задължение.

| (44) | Всъщност според жалбоподателят HIS е предоставило услуга, която съгласно германските закони може да бъде предоставяна и от частни предприятия. Наличието на някаква връзка между услугите на HIS и задължението на държавата в областта на образованието не може, според жалбоподателя, да доведе до премахване на характеризирането на HIS като предприятие. Университетите се нуждаят от различни видове услуги, включително софтуер. Фактът, че те се нуждаят от услуги, като например редактиране на текст, не би довел до извода, че Microsoft не е предприятие. |
| --- | --- |

(44)

Всъщност според жалбоподателят HIS е предоставило услуга, която съгласно германските закони може да бъде предоставяна и от частни предприятия. Наличието на някаква връзка между услугите на HIS и задължението на държавата в областта на образованието не може, според жалбоподателя, да доведе до премахване на характеризирането на HIS като предприятие. Университетите се нуждаят от различни видове услуги, включително софтуер. Фактът, че те се нуждаят от услуги, като например редактиране на текст, не би довел до извода, че Microsoft не е предприятие.

| (45) | Жалбоподателят посочва също, че Общият съд в решението по делото Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (25) е установил, че предприятие от публичния сектор, на което законно е възложено публично задължение (отстраняване на домашни животни, починали от определени заразни болести, представляващи опасност за здравето), е извършвало стопанска дейност. |
| --- | --- |

(45)

Жалбоподателят посочва също, че Общият съд в решението по делото Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (25) е установил, че предприятие от публичния сектор, на което законно е възложено публично задължение (отстраняване на домашни животни, починали от определени заразни болести, представляващи опасност за здравето), е извършвало стопанска дейност.

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz

25

| (46) | Според ищеца в решението на Общия съд по дело Испания/Комисия (26) и на Съда по дело Aéroport de Paris (27) се постановява, че дадена дейност е стопанска, ако на пазара има конкуренти. В допълнение жалбоподателят прави позоваване на още два случая: Решение C(2013) 2361 final на Комисията относно държавна помощ SA.25745 (Портал ZVG) (28) и Решение C(2009) 211 final на Комисията относно държавна помощ N467/08 (програма Aware-P „Разширено управление и възстановяване на водите в Португалия“) (29). Във втория случай Комисията установи, че разработването на софтуер за подобряване и поддържане на инфраструктурата за управление на водите, който е за търговска употреба, е стопанска дейност. Що се отнася до случая Портал ZVG, жалбоподателят твърди, че е установено, че оповестяването от съдилищата на търгове в производство по несъстоятелност не представлява стопанска дейност, а е обществена задача, основана на правно задължение и „процесуална необходимост“. |
| --- | --- |

(46)

Според ищеца в решението на Общия съд по дело Испания/Комисия (26) и на Съда по дело Aéroport de Paris (27) се постановява, че дадена дейност е стопанска, ако на пазара има конкуренти. В допълнение жалбоподателят прави позоваване на още два случая: Решение C(2013) 2361 final на Комисията относно държавна помощ SA.25745 (Портал ZVG) (28) и Решение C(2009) 211 final на Комисията относно държавна помощ N467/08 (програма Aware-P „Разширено управление и възстановяване на водите в Португалия“) (29). Във втория случай Комисията установи, че разработването на софтуер за подобряване и поддържане на инфраструктурата за управление на водите, който е за търговска употреба, е стопанска дейност. Що се отнася до случая Портал ZVG, жалбоподателят твърди, че е установено, че оповестяването от съдилищата на търгове в производство по несъстоятелност не представлява стопанска дейност, а е обществена задача, основана на правно задължение и „процесуална необходимост“.

Испания/Комисия

26

Aéroport de Paris

27

Портал ZVG)

28

програма Aware-P „Разширено управление и възстановяване на водите в Португалия

29

Портал ZVG

| (47) | В обобщение, според жалбоподателя предоставянето на услуга във връзка с упражняването на обществена задача не води до изключването на предприятието, предоставящо тази услуга, от обхвата на понятието „предприятие“. |
| --- | --- |

(47)

В обобщение, според жалбоподателя предоставянето на услуга във връзка с упражняването на обществена задача не води до изключването на предприятието, предоставящо тази услуга, от обхвата на понятието „предприятие“.

| (48) | Жалбоподателят също така твърди, че решението по делото за TenderNed (30) не е приложимо за дейностите на HIS. В това решение Общият съд постанови, че предоставянето на възлагащите органи на функции в областта на тръжните процедури в съответствие с приложимото (на равнището на ЕС и на национално равнище) законодателство за обществените поръчки е свързано с упражняването на публично правомощие (точка 59 от решението по дело TenderNed). Според жалбоподателя критериите, признати в това решение, като например: 1) услугата е поверена на предприятието с цел да се осигури прилагането на законодателството на равнището на ЕС (точка 106 от решението по дело TenderNed); 2) естеството на дейността като услуга от общ интерес; 3) наличието на законово задължение за предоставянето на услугата, и 4) липсата на заплащане за услугата от тези, които я ползват, подкрепя заключението, че HIS е предприятие. Жалбоподателят посочва, че няма законово задължение или друг вид правно оправомощаване на HIS за осъществяването на неговите дейности. |
| --- | --- |

(48)

Жалбоподателят също така твърди, че решението по делото за TenderNed (30) не е приложимо за дейностите на HIS. В това решение Общият съд постанови, че предоставянето на възлагащите органи на функции в областта на тръжните процедури в съответствие с приложимото (на равнището на ЕС и на национално равнище) законодателство за обществените поръчки е свързано с упражняването на публично правомощие (точка 59 от решението по дело TenderNed). Според жалбоподателя критериите, признати в това решение, като например: 1) услугата е поверена на предприятието с цел да се осигури прилагането на законодателството на равнището на ЕС (точка 106 от решението по дело TenderNed); 2) естеството на дейността като услуга от общ интерес; 3) наличието на законово задължение за предоставянето на услугата, и 4) липсата на заплащане за услугата от тези, които я ползват, подкрепя заключението, че HIS е предприятие. Жалбоподателят посочва, че няма законово задължение или друг вид правно оправомощаване на HIS за осъществяването на неговите дейности.

TenderNed

30

TenderNed

TenderNed

| (49) | И накрая, жалбоподателят отново изтъкна, че HIS трябва да се счита за предприятие както в старата, така и в новата си (HIS eG) правна форма. Жалбоподателят също така твърди, че блокирането на пазара напредва, тъй като HIS продължава да получава договори за доставка на ИТ услуги. HIS е било в състояние да разработи своите продукти и да достигне сегашната си пазарна позиция в резултат на непрекъснато държавно финансиране през последните десетилетия. |
| --- | --- |

(49)

И накрая, жалбоподателят отново изтъкна, че HIS трябва да се счита за предприятие както в старата, така и в новата си (HIS eG) правна форма. Жалбоподателят също така твърди, че блокирането на пазара напредва, тъй като HIS продължава да получава договори за доставка на ИТ услуги. HIS е било в състояние да разработи своите продукти и да достигне сегашната си пазарна позиция в резултат на непрекъснато държавно финансиране през последните десетилетия.

3.2.2.   Мерките не представляват съществуваща помощ

Мерките не представляват съществуваща помощ

3.2.2.1.   Пазар за софтуер за университетите е съществувал още преди десетилетия.

Пазар за софтуер за университетите е съществувал още преди десетилетия.

| (50) | Жалбоподателят твърди, че още през 70-те години на ХХ век в Германия и в чужбина е имало предприятия, които са осъществявали или биха могли да осъществяват дейност на пазара за електронно управление на данни в сектора на висшето образование. По времето, когато HIS е започнало да се интересува от софтуерни системи, е имало предприятия, които са осъществявали дейност на пазара за софтуер за малки и средни дружества във всички сектори. |
| --- | --- |

(50)

Жалбоподателят твърди, че още през 70-те години на ХХ век в Германия и в чужбина е имало предприятия, които са осъществявали или биха могли да осъществяват дейност на пазара за електронно управление на данни в сектора на висшето образование. По времето, когато HIS е започнало да се интересува от софтуерни системи, е имало предприятия, които са осъществявали дейност на пазара за софтуер за малки и средни дружества във всички сектори.

3.2.2.2.   Схемата е претърпяла значително изменение

Схемата е претърпяла значително изменение

| (51) | Жалбоподателят твърди, че подкрепяните дейности, начинът на финансиране, както и формулирането на целта по делото се променят постоянно. В Satzung целта на HIS е формулирана по много общ и неясен начин. Такива неясни формулировки не изпълняват изискването за правна сигурност, тъй като отделните лица не могат да отстояват правата си въз основа на такъв неясен език. Размерът на финансирането е бил определян ежегодно, така че всъщност мярката е представлявала поредица от безвъзмездни средства на годишна основа. |
| --- | --- |

(51)

Жалбоподателят твърди, че подкрепяните дейности, начинът на финансиране, както и формулирането на целта по делото се променят постоянно. В Satzung целта на HIS е формулирана по много общ и неясен начин. Такива неясни формулировки не изпълняват изискването за правна сигурност, тъй като отделните лица не могат да отстояват правата си въз основа на такъв неясен език. Размерът на финансирането е бил определян ежегодно, така че всъщност мярката е представлявала поредица от безвъзмездни средства на годишна основа.

| (52) | Що се отнася до поддържаните продукти/услуги, през годините не е имало приемственост в продуктовата гама. Методите за събиране на данни са се развивали непрекъснато: услугите през 70-те години на ХХ век нямат нищо общо с услугите през 90-те години (например „GX модулите (вж. съображение 36) или със системите за управление на университетските комплекси от първото десетилетие на XXI век. По отношение на целите първоначално целта на HIS (през 1969 г.) е била да се оценяват и свързват данните, предоставени от отделните университети и необходими за създаването на образователни програми. HIS също е координирало консолидирането на информация между федералната държава и провинциите. Като се има предвид, че от 1971 г. насам университетската статистика се обработва от Федералното статистическо бюро, HIS се е нуждаело от нова дейност. Така HIS е разработило софтуер за подпомагане на университетите да генерират данните, необходими за извършването на централната оценка на данните. Освен това HIS е развило университетските научни изследвания като дейност, състояща се от интервюиране на студенти. |
| --- | --- |

(52)

Що се отнася до поддържаните продукти/услуги, през годините не е имало приемственост в продуктовата гама. Методите за събиране на данни са се развивали непрекъснато: услугите през 70-те години на ХХ век нямат нищо общо с услугите през 90-те години (например „GX модулите (вж. съображение 36) или със системите за управление на университетските комплекси от първото десетилетие на XXI век. По отношение на целите първоначално целта на HIS (през 1969 г.) е била да се оценяват и свързват данните, предоставени от отделните университети и необходими за създаването на образователни програми. HIS също е координирало консолидирането на информация между федералната държава и провинциите. Като се има предвид, че от 1971 г. насам университетската статистика се обработва от Федералното статистическо бюро, HIS се е нуждаело от нова дейност. Така HIS е разработило софтуер за подпомагане на университетите да генерират данните, необходими за извършването на централната оценка на данните. Освен това HIS е развило университетските научни изследвания като дейност, състояща се от интервюиране на студенти.

| (53) | Жалбоподателят също посочва, че през 1976 г. HIS е поело задачата за „разработване на процедури за рационализиране на университетската администрация и консултантска подкрепа за тяхното прилагане“, която е можело да бъде извършвана от други предприятия. Това е било така, дори и да не е имало предприятие, което всъщност да е предлагало същата услуга. |
| --- | --- |

(53)

Жалбоподателят също посочва, че през 1976 г. HIS е поело задачата за „разработване на процедури за рационализиране на университетската администрация и консултантска подкрепа за тяхното прилагане“, която е можело да бъде извършвана от други предприятия. Това е било така, дори и да не е имало предприятие, което всъщност да е предлагало същата услуга.

всъщност

| (54) | Жалбоподателят заявява, че през 80-те и 90-те години на ХХ век предприятията постепенно откриват университетите като потенциални клиенти, нуждаещи се от софтуер, специално разработен за тях. HIS е реагирало чрез разширяване на обхвата си от дейности, като просто е добавило към продуктовата си гама софтуерни продукти за оперативно управление на университети, като продуктите „SOS“ (Студенти-Операции-Системи). Това никога не е било част от сферата на дейност, определена от Satzung. По този начин държавното финансиране на HIS е подпомогнало дейност на пазар, на който HIS винаги е имало конкуренти. |
| --- | --- |

(54)

Жалбоподателят заявява, че през 80-те и 90-те години на ХХ век предприятията постепенно откриват университетите като потенциални клиенти, нуждаещи се от софтуер, специално разработен за тях. HIS е реагирало чрез разширяване на обхвата си от дейности, като просто е добавило към продуктовата си гама софтуерни продукти за оперативно управление на университети, като продуктите „SOS“ (Студенти-Операции-Системи). Това никога не е било част от сферата на дейност, определена от Satzung. По този начин държавното финансиране на HIS е подпомогнало дейност на пазар, на който HIS винаги е имало конкуренти.

| (55) | Настоящата пазарна позиция на HIS според жалбоподателя може да се проследи обратно до 80-те и 90-те години на ХХ век. С финансовата подкрепа, предоставена от държавата, HIS е разработило и продало HIS модули от поколението GX, които все още се използват в почти всички университети. Това държавно финансиране е дало възможност на HIS да установи широкото си присъствие на пазара, въпреки че според жалбоподателя продуктите на HIS не са отговаряли на пазарните изисквания. Според жалбоподателя през 2012 г. HIS всъщност е обявило, че ще се концентрира върху по-малките университети, които са могли да закупят услуги в допълнение към стандартния набор от услуги срещу заплащането на допълнителни такси. Действително обаче съществуват конкуренти за тези допълнителни услуги, някои от които са успели да се сдобият с клиенти. |
| --- | --- |

(55)

Настоящата пазарна позиция на HIS според жалбоподателя може да се проследи обратно до 80-те и 90-те години на ХХ век. С финансовата подкрепа, предоставена от държавата, HIS е разработило и продало HIS модули от поколението GX, които все още се използват в почти всички университети. Това държавно финансиране е дало възможност на HIS да установи широкото си присъствие на пазара, въпреки че според жалбоподателя продуктите на HIS не са отговаряли на пазарните изисквания. Според жалбоподателя през 2012 г. HIS всъщност е обявило, че ще се концентрира върху по-малките университети, които са могли да закупят услуги в допълнение към стандартния набор от услуги срещу заплащането на допълнителни такси. Действително обаче съществуват конкуренти за тези допълнителни услуги, някои от които са успели да се сдобият с клиенти.

| (56) | Жалбоподателят настоява, че конкуренция (под формата на алтернативи на продуктите на HIS) действително е имало още през 90-те години на ХХ век, когато са били въведени интегрирани системи за управление на университетски комплекси. Най-важният конкурент за продуктите на HIS е напуснал пазара по икономически причини, а Datenlotsen също е предлагало конкурентен продукт. Datenlotsen всъщност е имало такъв успех, че през последните години е спечелило по-голямата част от 28-те процедури за възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

(56)

Жалбоподателят настоява, че конкуренция (под формата на алтернативи на продуктите на HIS) действително е имало още през 90-те години на ХХ век, когато са били въведени интегрирани системи за управление на университетски комплекси. Най-важният конкурент за продуктите на HIS е напуснал пазара по икономически причини, а Datenlotsen също е предлагало конкурентен продукт. Datenlotsen всъщност е имало такъв успех, че през последните години е спечелило по-голямата част от 28-те процедури за възлагане на обществени поръчки.

| (57) | Жалбоподателят споменава цяла редица други конкуренти както в Германия, така и извън нея, които са съществували по времето, когато е представил своето мнение, и посочва, че университетите често са правили собствени разработки. Жалбоподателят посочва също, че система, подобна на тази в Германия, е съществувала в Испания, Франция и части от Италия. |
| --- | --- |

(57)

Жалбоподателят споменава цяла редица други конкуренти както в Германия, така и извън нея, които са съществували по времето, когато е представил своето мнение, и посочва, че университетите често са правили собствени разработки. Жалбоподателят посочва също, че система, подобна на тази в Германия, е съществувала в Испания, Франция и части от Италия.

4.   МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЕРМАНИЯ

МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЕРМАНИЯ

| (58) | Германия изтъква довода, че съгласно член 17 от Регламент (ЕС) 2015/1589, възстановяването на всяка помощ, предоставяна преди 2003 г., би било забранено поради изтичане на давностния срок. |
| --- | --- |

(58)

Германия изтъква довода, че съгласно член 17 от Регламент (ЕС) 2015/1589, възстановяването на всяка помощ, предоставяна преди 2003 г., би било забранено поради изтичане на давностния срок.

| (59) | Германските органи считат, че HIS не се е възползвало от държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(59)

Германските органи считат, че HIS не се е възползвало от държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

4.1.   Мерките не представляват държавна помощ

Мерките не представляват държавна помощ

4.1.1.   HIS не е предприятие

HIS не е предприятие

4.1.1.1.   HIS е част от „вътрешна организация“

HIS е част от „вътрешна организация“

| (60) | Германия повтори, че HIS следва да се разглежда като „държавна вътрешна организация“ (
  „staatlicher Binnenbereich“
  ) в областта на образованието: от съображения за ефективност провинциите и федералната държава са обединили в HIS ресурсите за доставка на софтуер, който в противен случай би следвало да бъде предоставян поотделно от всяка провинция или от всеки университет. Германия изтъкна, че огромна част от 42-те заинтересовани страни, представили мнения относно решението за откриване, също подкрепя това становище. Германия приветства многото мнения, в които се изразява становището, че университетите са разчитали от самото начало на разходно ефективни решения, предоставени от HIS. Германия също посочи, че в половината от мненията се отбелязва, че изчезването на HIS от пазара ще доведе до срив на германската система за висше образование. Германия отбеляза, че по този начин съществуването и функционирането на HIS се счита за съществено важно условие за една добре функционираща система за висше образование в Германия. |
| --- | --- |

(60)

Германия повтори, че HIS следва да се разглежда като „държавна вътрешна организация“ (
  „staatlicher Binnenbereich“
  ) в областта на образованието: от съображения за ефективност провинциите и федералната държава са обединили в HIS ресурсите за доставка на софтуер, който в противен случай би следвало да бъде предоставян поотделно от всяка провинция или от всеки университет. Германия изтъкна, че огромна част от 42-те заинтересовани страни, представили мнения относно решението за откриване, също подкрепя това становище. Германия приветства многото мнения, в които се изразява становището, че университетите са разчитали от самото начало на разходно ефективни решения, предоставени от HIS. Германия също посочи, че в половината от мненията се отбелязва, че изчезването на HIS от пазара ще доведе до срив на германската система за висше образование. Германия отбеляза, че по този начин съществуването и функционирането на HIS се счита за съществено важно условие за една добре функционираща система за висше образование в Германия.

„staatlicher Binnenbereich“

| (61) | Според Германия федералната държава или провинциите не следва да бъдат задължени да „възлагат на външни изпълнители“ предоставянето на такива софтуерни услуги за университетите, като отбелязва, че държавата си запазва правото да взема основно решение дали сама да извършва услугите и не е задължена да се обърне към пазара (31). В законите за обществените поръчки също се разрешава на държавата да взема това решение (32). |
| --- | --- |

(61)

Според Германия федералната държава или провинциите не следва да бъдат задължени да „възлагат на външни изпълнители“ предоставянето на такива софтуерни услуги за университетите, като отбелязва, че държавата си запазва правото да взема основно решение дали сама да извършва услугите и не е задължена да се обърне към пазара (31). В законите за обществените поръчки също се разрешава на държавата да взема това решение (32).

31

32

| (62) | Създаването на HIS, според Германия, е имало за цел да осигури дългосрочно и непрекъснато предоставяне на кръг от услуги в областта на информационните услуги за университетите, като не се акцентира върху увеличаване на печалбата, а единствено върху нуждите на университетите. HIS е извършвал дейности само дотолкова, доколкото те са били необходими на университетите за изпълнение на тяхната обществена задача. |
| --- | --- |

(62)

Създаването на HIS, според Германия, е имало за цел да осигури дългосрочно и непрекъснато предоставяне на кръг от услуги в областта на информационните услуги за университетите, като не се акцентира върху увеличаване на печалбата, а единствено върху нуждите на университетите. HIS е извършвал дейности само дотолкова, доколкото те са били необходими на университетите за изпълнение на тяхната обществена задача.

| (63) | Въпреки че HIS само по себе си не е публично предприятие, с оглед на управлението, задачите и механизмите му за контрол (управлението му от публичните органи/субекти, които също така определят неговия бюджет, специфичната му работна програма, както и условията, при които то осъществява дейност), то трябва да се разглежда като субект, който е част от самата държава. |
| --- | --- |

(63)

Въпреки че HIS само по себе си не е публично предприятие, с оглед на управлението, задачите и механизмите му за контрол (управлението му от публичните органи/субекти, които също така определят неговия бюджет, специфичната му работна програма, както и условията, при които то осъществява дейност), то трябва да се разглежда като субект, който е част от самата държава.

| (64) | Германия заявява, че решението по дело Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (33), в което се заключава, че „вътрешен“ субект може да извършва стопанска дейност, не е в противоречие с нейната позиция, като се има предвид, че HIS не извършва стопанска дейност. Допускането, че съществува стопанска дейност, не може да се основава на факта, че самото HIS технически не е идентично с държавата или с което и да е от подразделенията на държавата. Когато даден субект, независимо от неговата правна форма, предоставя услуги на публични субекти в подкрепа на обществените задачи на държавата, дейността няма стопански характер. |
| --- | --- |

(64)

Германия заявява, че решението по дело Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (33), в което се заключава, че „вътрешен“ субект може да извършва стопанска дейност, не е в противоречие с нейната позиция, като се има предвид, че HIS не извършва стопанска дейност. Допускането, че съществува стопанска дейност, не може да се основава на факта, че самото HIS технически не е идентично с държавата или с което и да е от подразделенията на държавата. Когато даден субект, независимо от неговата правна форма, предоставя услуги на публични субекти в подкрепа на обществените задачи на държавата, дейността няма стопански характер.

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz

33

| (65) | Във връзка с довода, че дейностите на HIS не са със стопански характер, Германия подчертава, че в продължение на поне две десетилетия (до средата на 90-те години на ХХ век) не е имало пазар за софтуер за управление на университети, така че в тази област е имало обща пазарна неефективност. През 70-те на ХХ век не е имало потенциални доставчици на услугите, които HIS е предоставяло. В няколко от по-ранните си становища самият жалбоподател е заявил, че пазарът е възникнал най-рано през 1993 г. Това становище е потвърдено от мненията, представени от други заинтересовани страни, много от които са подкрепили становището, че пазарът е възникнал едва през последните няколко години. Всеобхватен софтуер в областта на управлението на университети съществува едва от 2007 г. или 2008 г., което ще рече от момента на въвеждането на процедурите за обществени поръчки. Германия твърди, като се позовава на редица мнения от заинтересовани страни, че дори и сега на пазара не се предлагат толкова всеобхватни продукти, като продуктите на HIS. |
| --- | --- |

(65)

Във връзка с довода, че дейностите на HIS не са със стопански характер, Германия подчертава, че в продължение на поне две десетилетия (до средата на 90-те години на ХХ век) не е имало пазар за софтуер за управление на университети, така че в тази област е имало обща пазарна неефективност. През 70-те на ХХ век не е имало потенциални доставчици на услугите, които HIS е предоставяло. В няколко от по-ранните си становища самият жалбоподател е заявил, че пазарът е възникнал най-рано през 1993 г. Това становище е потвърдено от мненията, представени от други заинтересовани страни, много от които са подкрепили становището, че пазарът е възникнал едва през последните няколко години. Всеобхватен софтуер в областта на управлението на университети съществува едва от 2007 г. или 2008 г., което ще рече от момента на въвеждането на процедурите за обществени поръчки. Германия твърди, като се позовава на редица мнения от заинтересовани страни, че дори и сега на пазара не се предлагат толкова всеобхватни продукти, като продуктите на HIS.

4.1.1.2.   Услугите на HIS представляват неразделна част от нестопанските дейности на университетите в областта на научните изследвания и образованието

Услугите на HIS представляват неразделна част от нестопанските дейности на университетите в областта на научните изследвания и образованието

| (66) | Германия твърди, че и в двете съобщения на Комисията — Съобщение на Комисията 2014/C 198/01 (34) („Рамката за НИРД“) и Съобщение на Комисията 2012/C 8/02 (35) („Съобщението за УОИИ“) се посочва, че общественото образование, организирано в рамките на националната образователна система, предимно или изцяло финансирано от държавата и контролирано от държавата, се счита за нестопанска дейност. |
| --- | --- |

(66)

Германия твърди, че и в двете съобщения на Комисията — Съобщение на Комисията 2014/C 198/01 (34) („Рамката за НИРД“) и Съобщение на Комисията 2012/C 8/02 (35) („Съобщението за УОИИ“) се посочва, че общественото образование, организирано в рамките на националната образователна система, предимно или изцяло финансирано от държавата и контролирано от държавата, се счита за нестопанска дейност.

34

Рамката за НИРД

35

Съобщението за УОИИ

| (67) | Германия отново подчертава, че дейностите на HIS главно са нестопански, тъй като неговата цел е неделима от образователните задачи на държавата, което включва предоставянето на университетите на човешки, финансови и организационни ресурси. В Satzung специално се предвижда, че целта на дейностите на HIS е предоставянето на подкрепа на университетите, по-специално чрез разработването и привеждането в действие на процеси за рационализиране на управление на университетите. |
| --- | --- |

(67)

Германия отново подчертава, че дейностите на HIS главно са нестопански, тъй като неговата цел е неделима от образователните задачи на държавата, което включва предоставянето на университетите на човешки, финансови и организационни ресурси. В Satzung специално се предвижда, че целта на дейностите на HIS е предоставянето на подкрепа на университетите, по-специално чрез разработването и привеждането в действие на процеси за рационализиране на управление на университетите.

| (68) | Германия счита, че без наличието на ефективно основано на информационните технологии управление на университетите не може да се гарантира конституционното право на безплатен достъп до висше образование и следователно не може да бъде изпълнено залегналото в конституцията задължение на държавата да осигури една функционираща система за висше образование по смисъла на член 12, параграф 1, първо изречение от Основния закон (36). Университетското образование просто би се сринало при липсата на ефективни университетски ИТ инструменти за изпълнението на задачи, свързани с управлението на университетите. Германия повтори, че дори и сега има недостиг на частни доставчици, които желаят или могат да предоставят ИТ услуги, специално разработени, така че да покриват целия обхват от нужди на университетите. |
| --- | --- |

(68)

Германия счита, че без наличието на ефективно основано на информационните технологии управление на университетите не може да се гарантира конституционното право на безплатен достъп до висше образование и следователно не може да бъде изпълнено залегналото в конституцията задължение на държавата да осигури една функционираща система за висше образование по смисъла на член 12, параграф 1, първо изречение от Основния закон (36). Университетското образование просто би се сринало при липсата на ефективни университетски ИТ инструменти за изпълнението на задачи, свързани с управлението на университетите. Германия повтори, че дори и сега има недостиг на частни доставчици, които желаят или могат да предоставят ИТ услуги, специално разработени, така че да покриват целия обхват от нужди на университетите.

36

| (69) | Германия отхвърля довода на жалбоподателя, че решението по дело Compass-Database не подкрепя позицията, че HIS не е предприятие. Германия посочва, че е без значение дали самото HIS има публични правомощия (hoheitliche Befugnisse) или не. В решението по дело Compass-Datenbank всъщност се заключава, че дейностите, неразривно свързани с упражняването на обществена задача, имат нестопански характер (37). В самото решение за откриване се посочва, че въз основа на съдебната практика по дело Compass-Datenbank дейностите на HIS напълно могат да бъдат разглеждани като дейности, които са „необходими“ за извършването на нестопанска обществена задача (38). Германия също така твърди, че жалбоподателят правилно посочва, че не всички услуги, от които университетите се нуждаят за ежедневната си работа, като например използването на лицензи и наема на недвижими имоти, представляват дейност, неделима от изпълнението на обществената задача за осигуряване на обществено образование. Германия обяснява обаче, че услуги, които са специално съобразени с нуждите на университетите, са „неразделни от изпълнението на „обществените“ задачи на университетите, ако тези услуги заменят самостоятелно предоставяни услуги, които са от критично значение за изпълнението на обществената задача (39) и не се предлагат на пазара в необходимия обхват. Германия също така заявява, че самото HIS действително трябва да има публично правомощие или обществена задача в областта на образованието, за да попаднат дейностите му в обхвата на съдебната практика по дело Compass-Datenbank. |
| --- | --- |

(69)

Германия отхвърля довода на жалбоподателя, че решението по дело Compass-Database не подкрепя позицията, че HIS не е предприятие. Германия посочва, че е без значение дали самото HIS има публични правомощия (hoheitliche Befugnisse) или не. В решението по дело Compass-Datenbank всъщност се заключава, че дейностите, неразривно свързани с упражняването на обществена задача, имат нестопански характер (37). В самото решение за откриване се посочва, че въз основа на съдебната практика по дело Compass-Datenbank дейностите на HIS напълно могат да бъдат разглеждани като дейности, които са „необходими“ за извършването на нестопанска обществена задача (38). Германия също така твърди, че жалбоподателят правилно посочва, че не всички услуги, от които университетите се нуждаят за ежедневната си работа, като например използването на лицензи и наема на недвижими имоти, представляват дейност, неделима от изпълнението на обществената задача за осигуряване на обществено образование. Германия обяснява обаче, че услуги, които са специално съобразени с нуждите на университетите, са „неразделни от изпълнението на „обществените“ задачи на университетите, ако тези услуги заменят самостоятелно предоставяни услуги, които са от критично значение за изпълнението на обществената задача (39) и не се предлагат на пазара в необходимия обхват. Германия също така заявява, че самото HIS действително трябва да има публично правомощие или обществена задача в областта на образованието, за да попаднат дейностите му в обхвата на съдебната практика по дело Compass-Datenbank.

Compass-Database

hoheitliche Befugnisse

Compass-Datenbank

37

Compass-Datenbank

необходими

38

39

самото

Compass-Datenbank.

| (70) | По отношение на едно от становищата на предприятията от Италия (40), в което се анализира решението по дело Комисията/Италия, (41) вж. съображение 40), Германия предоставя по-нюансирана аргументация относно неотделимостта. Германия твърди, че: 1) в това решение не е установено, че софтуерът и ИТ услугите сами по себе си са отделни от упражняването на публични правомощия или извършването на обществени задачи; 2) решението е свързано с правилата относно свободата на установяване и свободното предоставяне на услуги (42). И накрая, Германия изтъква, че посочената обосновка за италианската позиция в това решение е била третирането на поверителни данни. Германия твърди, че решението по дело Комисия/Италия не лишава от сила аргумента ѝ за „неотделимост“ в настоящия случай. Освен напълно различните обстоятелства (общи системи на държавна администрация, а не софтуер за университетите), правните основания (свобода на установяване и на предоставяне на услуги, а не правила за държавна помощ) и възможната обосновка (поверителност) за подбора на определени видове дружества за договорни партньори, разликата между фактите, които са в основата на това решение, и фактологичния модел в настоящия случай е значителна. Според Германия разглежданият в настоящия случай софтуер за висши учебни заведения трябва да бъде специално разработен съобразно много специфичните нужди на университетската администрация. Освен това на пазара не се предлага съпоставима продуктова гама от софтуер за университетската администрация. Накрая, Германия твърди, че в решението по делоCompass-Datenbank с право не е направено позоваване на решението по дело Комисията/Италия. |
| --- | --- |

(70)

По отношение на едно от становищата на предприятията от Италия (40), в което се анализира решението по дело Комисията/Италия, (41) вж. съображение 40), Германия предоставя по-нюансирана аргументация относно неотделимостта. Германия твърди, че: 1) в това решение не е установено, че софтуерът и ИТ услугите сами по себе си са отделни от упражняването на публични правомощия или извършването на обществени задачи; 2) решението е свързано с правилата относно свободата на установяване и свободното предоставяне на услуги (42). И накрая, Германия изтъква, че посочената обосновка за италианската позиция в това решение е била третирането на поверителни данни. Германия твърди, че решението по дело Комисия/Италия не лишава от сила аргумента ѝ за „неотделимост“ в настоящия случай. Освен напълно различните обстоятелства (общи системи на държавна администрация, а не софтуер за университетите), правните основания (свобода на установяване и на предоставяне на услуги, а не правила за държавна помощ) и възможната обосновка (поверителност) за подбора на определени видове дружества за договорни партньори, разликата между фактите, които са в основата на това решение, и фактологичния модел в настоящия случай е значителна. Според Германия разглежданият в настоящия случай софтуер за висши учебни заведения трябва да бъде специално разработен съобразно много специфичните нужди на университетската администрация. Освен това на пазара не се предлага съпоставима продуктова гама от софтуер за университетската администрация. Накрая, Германия твърди, че в решението по делоCompass-Datenbank с право не е направено позоваване на решението по дело Комисията/Италия.

40

Комисията/Италия

41

по себе си са

42

Комисия/Италия

Compass-Datenbank

Комисията/Италия

| (71) | Германия коментира други елементи, формулирани в решението за откриване, които са свързани с въпроса дали HIS е предприятие. Що се отнася до това дали университетите са използвали продуктите на HIS за нестопански цели (вж, параграф 26, буква б)), Германия заявява, че не е напълно ясно как университетите са могли да използват тези продукти по такъв начин. Германия изтъква, че тези продукти не са били съобразени с конкретна, евентуално стопанска, дейност (като например продължаващо образование за възрастни). Във всеки случай, за определяне дали безвъзмездните средства представляват държавна помощ, централният въпрос, подчертава Германия, е дали услугите на HIS са неразделно свързани с изпълнението на образователната задача на държавата. Германия се позова на същия принцип във връзка с предположението, че софтуерът на HIS съдържа също и елементи за управление на персонала и финансово управление (вж. съображение 26, буква а)), като същевременно посочи, че въпросните софтуерни продукти не са общи софтуерни продукти за управление на персонала или финансово управление. |
| --- | --- |

(71)

Германия коментира други елементи, формулирани в решението за откриване, които са свързани с въпроса дали HIS е предприятие. Що се отнася до това дали университетите са използвали продуктите на HIS за нестопански цели (вж, параграф 26, буква б)), Германия заявява, че не е напълно ясно как университетите са могли да използват тези продукти по такъв начин. Германия изтъква, че тези продукти не са били съобразени с конкретна, евентуално стопанска, дейност (като например продължаващо образование за възрастни). Във всеки случай, за определяне дали безвъзмездните средства представляват държавна помощ, централният въпрос, подчертава Германия, е дали услугите на HIS са неразделно свързани с изпълнението на образователната задача на държавата. Германия се позова на същия принцип във връзка с предположението, че софтуерът на HIS съдържа също и елементи за управление на персонала и финансово управление (вж. съображение 26, буква а)), като същевременно посочи, че въпросните софтуерни продукти не са общи софтуерни продукти за управление на персонала или финансово управление.

4.1.1.3.   Възможните стопански дейности (продажби на германски частни и чуждестранни университети) са незначителни и нямат характер на държавна помощ.

Възможните стопански дейности (продажби на германски частни и чуждестранни университети) са незначителни и нямат характер на държавна помощ.

| (72) | По отношение на предоставянето от HIS на ИТ услуги на частни германски и чуждестранни университети Германия изтъкна довода, че тази дейност не включва държавна помощ, тъй като:






  а) | чуждестранните бенефициери на дейностите на HIS са предимно публични университети и като такива са нестопански субекти; |
| --- | --- | --- |

(72)

По отношение на предоставянето от HIS на ИТ услуги на частни германски и чуждестранни университети Германия изтъкна довода, че тази дейност не включва държавна помощ, тъй като:

а)

чуждестранните бенефициери на дейностите на HIS са предимно публични университети и като такива са нестопански субекти;

| б) | сметките, свързани с дейността на HIS по отношение на тези клиенти, са отделени от сметките, свързани с доставката на софтуер на HIS на германски публични университети; |
| --- | --- |

б)

сметките, свързани с дейността на HIS по отношение на тези клиенти, са отделени от сметките, свързани с доставката на софтуер на HIS на германски публични университети;

| в) | работата, извършена от персонала по отделни задачи и проекти, е била записвана в отделна вътрешна система; |
| --- | --- |

в)

работата, извършена от персонала по отделни задачи и проекти, е била записвана в отделна вътрешна система;

| г) | разходите за персонал и материали, които могат пряко да се припишат на служителите, работещи по отделни задачи и проекти, са разпределяни пропорционално в зависимост от броя на часовете, през които служителят е работил по отделна задача или проект; |
| --- | --- |

г)

разходите за персонал и материали, които могат пряко да се припишат на служителите, работещи по отделни задачи и проекти, са разпределяни пропорционално в зависимост от броя на часовете, през които служителят е работил по отделна задача или проект;

| д) | режийните разходи са разпределяни пропорционално на отделните задачи и проекти, |
| --- | --- |

д)

режийните разходи са разпределяни пропорционално на отделните задачи и проекти,

| е) | в духа на Рамката за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) (43) наличието на допълващо стопанско използване на приноса на HIS за университетите не е лишило финансирането на услугите на HIS от характера му на недържавна помощ. |
| --- | --- |

е)

в духа на Рамката за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) (43) наличието на допълващо стопанско използване на приноса на HIS за университетите не е лишило финансирането на услугите на HIS от характера му на недържавна помощ.

43

| (73) | Фактът, че HIS не се е конкурирал с нарушаващи конкуренцията на пазара ниски цени (вж. твърдението в съображение (17)), според Германия се доказва и от факта, че в процедурите по възлагане на обществени поръчки дружеството е било изпреварено от конкуренти, въпреки че цените, на които е предлагало своите услуги, са били ограничени до покриване на разходите му. Германия изрази твърдението, че HIS е преустановило участието си в процедурите по възлагане на обществени поръчки за частни и чуждестранни университети, откакто Германия е започнала обсъждания с Комисията относно дейностите на HIS от 2012 г. |
| --- | --- |

(73)

Фактът, че HIS не се е конкурирал с нарушаващи конкуренцията на пазара ниски цени (вж. твърдението в съображение (17)), според Германия се доказва и от факта, че в процедурите по възлагане на обществени поръчки дружеството е било изпреварено от конкуренти, въпреки че цените, на които е предлагало своите услуги, са били ограничени до покриване на разходите му. Германия изрази твърдението, че HIS е преустановило участието си в процедурите по възлагане на обществени поръчки за частни и чуждестранни университети, откакто Германия е започнала обсъждания с Комисията относно дейностите на HIS от 2012 г.

| (74) | Германия твърди, че дори всички дейности на HIS, свързани с германските частни и чуждестранни университети, да имат стопански характер, обхватът на тези дейности, изразен чрез степента на получените приходи по отношение на всички приходи на HIS, е бил маргинален. Германия предостави информация, свързана с 1) приходите, които HIS IT е придобило от доставката на софтуерни услуги на частни и чуждестранни университети в периода 2003—2013 г.; и 2) съотношението на тези приходи, представени в общия размер на приходите му. Данните за приходите варират между 25 800 EUR (2003 г.) и 220 330 EUR (2010 г.), което представлява между 0,45 % (2003 г.) и 1,73 % (2008 г.) от общите приходи на HIS-IT през отделните години. Германия твърди, че тези данни следва да се разглеждат като „допълващи дейности“ по аналогия на точка 20 от Рамката за НИРД. (Вж. съображение 72е.) |
| --- | --- |

(74)

Германия твърди, че дори всички дейности на HIS, свързани с германските частни и чуждестранни университети, да имат стопански характер, обхватът на тези дейности, изразен чрез степента на получените приходи по отношение на всички приходи на HIS, е бил маргинален. Германия предостави информация, свързана с 1) приходите, които HIS IT е придобило от доставката на софтуерни услуги на частни и чуждестранни университети в периода 2003—2013 г.; и 2) съотношението на тези приходи, представени в общия размер на приходите му. Данните за приходите варират между 25 800 EUR (2003 г.) и 220 330 EUR (2010 г.), което представлява между 0,45 % (2003 г.) и 1,73 % (2008 г.) от общите приходи на HIS-IT през отделните години. Германия твърди, че тези данни следва да се разглеждат като „допълващи дейности“ по аналогия на точка 20 от Рамката за НИРД. (Вж. съображение 72е.)

| (75) | Германия също така твърди, че дялът на безвъзмездните средства, предоставени на германски частни и чуждестранни университети, не надвишава прага de minimis от 200 000 EUR, определен в Регламент (ЕС) No 1407/2013 за всеки следващ тригодишен период (44) между 2003 г. и 2013 г. Това е така, тъй като собственият принос на университетите към общите разходи за предоставянето на ИТ услугите на HIS е варирал между 34,5 % и 74,1 % от тези общи разходи през периода 2002—2013 г. Така че ако съотношението на приходите от германските частни и чуждестранни университети в контекста на общите приходи на HIS IT (процентите, посочени в съображение (74): между 0,45 % и 1,73 %) беше приложено за общото финансиране на HIS IT, като се извади собственият принос на университетите, сумите не са надвишавали горната граница от 200 000 EUR за нито един от следващите тригодишни периоди.

  Таблица 1


  Кумулативен размер на преките безвъзмездни средства, предоставени на ИТ на HIS през всяка година + предходните две години










  Година | Преки безвъзмездни средства за HIS IT, без да се включва разпределянето на разходите (таксите) от университетите (в милиони евро/година) | Процент на приходите от продажби на частни немски и чуждестранни университети (%) | Размер на преките безвъзмездни средства, пропорционален на процента от приходите от продажби на частни немски и чуждестранни университети (в евро/годишно) | Кумулиран размер на преките безвъзмездни средства през годината + предхождащите две години (в евро) 2005 г. = 2003 г. + 2004 г. + 2005 г.; 2006 г. = 2004 г. + 2005 г. + 2006 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 г. | 3,7 | 0,45 | 16 650 | 16 650 |
| 2004 г. | 3,8 | 0,86 | 32 680 | 49 330 |
| 2005 г. | 3,8 | 1,06 | 40 280 | 89 610 |
| 2006 г. | 3,8 | 0,86 | 32 680 | 105 640 |
| 2007 г. | 3,7 | 1,2 | 44 400 | 117 360 |
| 2008 г. | 3,8 | 1,73 | 65 740 | 142 820 |
| 2009 г. | 3,9 | 1,54 | 60 060 | 170 200 |
| 2010 г. | 4,1 | 1,72 | 70 520 | 196 320 |
| 2011 г. | 4,0 | 1,27 | 50 800 | 181 380 |
| 2012 г. | 4,2 | 0,96 | 40 320 | 161 640 |
| 2013 г. | 4,2 | 0,70 | 29 400 | 120 520 |

(75)

Германия също така твърди, че дялът на безвъзмездните средства, предоставени на германски частни и чуждестранни университети, не надвишава прага de minimis от 200 000 EUR, определен в Регламент (ЕС) No 1407/2013 за всеки следващ тригодишен период (44) между 2003 г. и 2013 г. Това е така, тъй като собственият принос на университетите към общите разходи за предоставянето на ИТ услугите на HIS е варирал между 34,5 % и 74,1 % от тези общи разходи през периода 2002—2013 г. Така че ако съотношението на приходите от германските частни и чуждестранни университети в контекста на общите приходи на HIS IT (процентите, посочени в съображение (74): между 0,45 % и 1,73 %) беше приложено за общото финансиране на HIS IT, като се извади собственият принос на университетите, сумите не са надвишавали горната граница от 200 000 EUR за нито един от следващите тригодишни периоди.

de minimis

44

Таблица 1

Таблица 1

Кумулативен размер на преките безвъзмездни средства, предоставени на ИТ на HIS през всяка година + предходните две години

Кумулативен размер на преките безвъзмездни средства, предоставени на ИТ на HIS през всяка година + предходните две години

Година

Преки безвъзмездни средства за HIS IT, без да се включва разпределянето на разходите (таксите) от университетите (в милиони евро/година)

Процент на приходите от продажби на частни немски и чуждестранни университети (%)

Размер на преките безвъзмездни средства, пропорционален на процента от приходите от продажби на частни немски и чуждестранни университети (в евро/годишно)

Кумулиран размер на преките безвъзмездни средства през годината + предхождащите две години (в евро) 2005 г. = 2003 г. + 2004 г. + 2005 г.; 2006 г. = 2004 г. + 2005 г. + 2006 г.

2003 г.

3,7

0,45

16 650

16 650

2004 г.

3,8

0,86

32 680

49 330

2005 г.

3,8

1,06

40 280

89 610

2006 г.

3,8

0,86

32 680

105 640

2007 г.

3,7

1,2

44 400

117 360

2008 г.

3,8

1,73

65 740

142 820

2009 г.

3,9

1,54

60 060

170 200

2010 г.

4,1

1,72

70 520

196 320

2011 г.

4,0

1,27

50 800

181 380

2012 г.

4,2

0,96

40 320

161 640

2013 г.

4,2

0,70

29 400

120 520

4.1.2.   HIS не е получило избирателно предимство

HIS не е получило избирателно предимство

4.1.2.1.   Избирателно предимство чрез преки безвъзмездни средства

Избирателно предимство чрез преки безвъзмездни средства

| (76) | Подкрепена от голям брой мнения, Германия твърди, че чрез преките безвъзмездни средства HIS не е получило предимство, тъй като е действало като „посредник“ по аналогия с концепцията, описана в точка 22 от раздел 2.1.2 (45) на Рамката за НИРД. Цялото „предимство“ е било предадено на университетите, които са могли да получат тези услуги на разумна цена. |
| --- | --- |

(76)

Подкрепена от голям брой мнения, Германия твърди, че чрез преките безвъзмездни средства HIS не е получило предимство, тъй като е действало като „посредник“ по аналогия с концепцията, описана в точка 22 от раздел 2.1.2 (45) на Рамката за НИРД. Цялото „предимство“ е било предадено на университетите, които са могли да получат тези услуги на разумна цена.

45

| (77) | Освен това Германия повтори аргумента, че собствениците на HIS, провинциите и Bund са получили предимство, тъй като разходите за финансиране на университетите са били намалени чрез извършената от HIS операция с нестопанска цел, чрез която са предоставени въпросните услуги. В този смисъл държавата е действала по икономически рационален начин, в съответствие с принципа за оператор в условията на пазарна икономика. Няколко изявления подкрепиха идеята, че има икономическа рационалност при обединяването на информационните ресурси в HIS и предлагането им на университетите по този начин. |
| --- | --- |

(77)

Освен това Германия повтори аргумента, че собствениците на HIS, провинциите и Bund са получили предимство, тъй като разходите за финансиране на университетите са били намалени чрез извършената от HIS операция с нестопанска цел, чрез която са предоставени въпросните услуги. В този смисъл държавата е действала по икономически рационален начин, в съответствие с принципа за оператор в условията на пазарна икономика. Няколко изявления подкрепиха идеята, че има икономическа рационалност при обединяването на информационните ресурси в HIS и предлагането им на университетите по този начин.

4.1.2.2.   Избирателно предимство чрез освобождаването от данъци

Избирателно предимство чрез освобождаването от данъци

| (78) | Германия твърди, че освобождаването от данъци не е предоставило предимство на HIS, а е било резултат от правилното прилагане на германското данъчно законодателство. Съгласно раздел 5, параграф 1, точка 9 (46) от Закона за корпоративния данък и раздел 3, точка 6 (47) от Закона за търговския данък във връзка с раздели 51 и следващите от Данъчния кодекс (48) (
  „Abgabenordnung“
  или
  „AO“
  ), предприятия с нестопанска и общественополезна цел се освобождават от търговски данък, стига да не извършват „икономическа дейност“. |
| --- | --- |

(78)

Германия твърди, че освобождаването от данъци не е предоставило предимство на HIS, а е било резултат от правилното прилагане на германското данъчно законодателство. Съгласно раздел 5, параграф 1, точка 9 (46) от Закона за корпоративния данък и раздел 3, точка 6 (47) от Закона за търговския данък във връзка с раздели 51 и следващите от Данъчния кодекс (48) (
  „Abgabenordnung“
  или
  „AO“
  ), предприятия с нестопанска и общественополезна цел се освобождават от търговски данък, стига да не извършват „икономическа дейност“.

46

47

48

„Abgabenordnung“

„AO“

| (79) | Германия заявява, че предварителното заключение в решението за откриване, че HIS се е възползвало от намаляване на данъчното си задължение, е погрешно, тъй като HIS не е подлежало на облагане с корпоративен данък и търговски данък. Това е така поради факта, че като организация с обществена цел по смисъла на разглежданите разпоредби на германското данъчно право, HIS не е получавало облагаем доход по смисъла на раздел 7 (49) и следващите от Закона за корпоративния данък и не е имало търговски приходи по смисъла на раздел 6 (50) и следващите от Закона за търговския данък. Германия добавя, че HIS никога не е реализирало печалба, която е можела да подлежи на данъчно облагане. Германия заключава, че поради това данъчната тежест определено е била нула и това би било така, дори ако HIS не е имало статут на освободен субект. |
| --- | --- |

(79)

Германия заявява, че предварителното заключение в решението за откриване, че HIS се е възползвало от намаляване на данъчното си задължение, е погрешно, тъй като HIS не е подлежало на облагане с корпоративен данък и търговски данък. Това е така поради факта, че като организация с обществена цел по смисъла на разглежданите разпоредби на германското данъчно право, HIS не е получавало облагаем доход по смисъла на раздел 7 (49) и следващите от Закона за корпоративния данък и не е имало търговски приходи по смисъла на раздел 6 (50) и следващите от Закона за търговския данък. Германия добавя, че HIS никога не е реализирало печалба, която е можела да подлежи на данъчно облагане. Германия заключава, че поради това данъчната тежест определено е била нула и това би било така, дори ако HIS не е имало статут на освободен субект.

49

50

| (80) | Всъщност Германия твърди, че на етапа на предварителното разследване жалбоподателят изглежда признава, че освобождаването от данъци е в резултат на „общественополезната“ („gemeinnützig“) роля на HIS, и посочва периодичните годишни загуби на HIS. |
| --- | --- |

(80)

Всъщност Германия твърди, че на етапа на предварителното разследване жалбоподателят изглежда признава, че освобождаването от данъци е в резултат на „общественополезната“ („gemeinnützig“) роля на HIS, и посочва периодичните годишни загуби на HIS.

gemeinnützig

| (81) | Германия твърди още, че предполагаемите данъчни предимства prima facie не отговарят на изискването за „избирателност“, тъй като HIS е било третирано различно от други предприятия с общественополезна цел. |
| --- | --- |

(81)

Германия твърди още, че предполагаемите данъчни предимства prima facie не отговарят на изискването за „избирателност“, тъй като HIS е било третирано различно от други предприятия с общественополезна цел.

prima facie

| (82) | Накрая, Германия твърди, че жалбоподателят никога не е ясно посочвал данъчните освобождавания като отделно основание за жалбата. Германия посочва, че в самата жалба се съдържа само изложение, в което се твърди, че HIS „може [курсивът е добавен] да се ползва от данъчни предимства“ и че по-подробни аргументи са били дадени само по отношение на данъчните предимства, от които HIS eG продължава да се ползва. |
| --- | --- |

(82)

Накрая, Германия твърди, че жалбоподателят никога не е ясно посочвал данъчните освобождавания като отделно основание за жалбата. Германия посочва, че в самата жалба се съдържа само изложение, в което се твърди, че HIS „може [курсивът е добавен] да се ползва от данъчни предимства“ и че по-подробни аргументи са били дадени само по отношение на данъчните предимства, от които HIS eG продължава да се ползва.

може

4.2.   Мерките представляват съществуваща помощ от 1976 г.

Мерките представляват съществуваща помощ от 1976 г.

| (83) | Германия е представила отново допълнителен аргумент, че дори държавната подкрепа да се определя като държавна помощ, възстановяването на средства би било изключено, тъй като мерките биха се ползвали от продължаваща защита като „съществуваща помощ“ от 1976 г. по смисъла на член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589 (51). Съгласно тази разпоредба мярка, която в момента на въвеждането ѝ в действие не е представлявала помощ, може да се превърне в държавна помощ поради развитието на вътрешния пазар. За да продължава защитата на съществуваща помощ, в съдебната практика (52) се изисква да няма значително изменение на мярката от момента, в който е станала държавна помощ. В противен случай с изменението се създава нова мярка за държавна помощ. |
| --- | --- |

(83)

Германия е представила отново допълнителен аргумент, че дори държавната подкрепа да се определя като държавна помощ, възстановяването на средства би било изключено, тъй като мерките биха се ползвали от продължаваща защита като „съществуваща помощ“ от 1976 г. по смисъла на член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589 (51). Съгласно тази разпоредба мярка, която в момента на въвеждането ѝ в действие не е представлявала помощ, може да се превърне в държавна помощ поради развитието на вътрешния пазар. За да продължава защитата на съществуваща помощ, в съдебната практика (52) се изисква да няма значително изменение на мярката от момента, в който е станала държавна помощ. В противен случай с изменението се създава нова мярка за държавна помощ.

51

52

| (84) | Съществуващите мерки за помощ се ползват с правна защита, докато Комисията не установи тяхната несъвместимост с вътрешния пазар (53) и не нареди подходящи мерки, ориентирани към бъдещето (вж. член 108, параграф 1 от Договора (54) и член 22 от Регламент (ЕС) 2015/1589 (55)). Германия изтъква, че единственото изключение е, когато дейността е либерализирана чрез акт на ЕС. Като се има предвид, че не е извършено нито едно от тези действия, че не е съществувал пазар при въвеждането на мерките и че същите не са претърпели значителна промяна, те се определят като правомерна съществуваща помощ. |
| --- | --- |

(84)

Съществуващите мерки за помощ се ползват с правна защита, докато Комисията не установи тяхната несъвместимост с вътрешния пазар (53) и не нареди подходящи мерки, ориентирани към бъдещето (вж. член 108, параграф 1 от Договора (54) и член 22 от Регламент (ЕС) 2015/1589 (55)). Германия изтъква, че единственото изключение е, когато дейността е либерализирана чрез акт на ЕС. Като се има предвид, че не е извършено нито едно от тези действия, че не е съществувал пазар при въвеждането на мерките и че същите не са претърпели значителна промяна, те се определят като правомерна съществуваща помощ.

53

54

55

4.2.1.   Не е имало пазар за софтуер за висши учебни заведения преди 1993 г.

Не е имало пазар за софтуер за висши учебни заведения преди 1993 г.

| (85) | Според Германия не е съществувал пазар за софтуер за висши учебни заведения, когато HIS е било основано през 1969 г. и когато федералната държава и провинциите са придобили дяловете в дружеството през 1976 г. В мнението си по решението за откриване жалбоподателят посочва (вж. съображение 50), че през 70-те години на ХХ век са съществували действителни или потенциални конкуренти, но в жалбата си той заявява, че преди 2000 г. „е съществувал само софтуерът HIS-GX“ (56). От това следва, че пазарът трябва да е възникнал след 2000 г. Всъщност пазарът е започнал да възниква едва през 90-те години на ХХ век. В редица мнения на трети страни се подчертава също така, че в продължение на десетилетия няма софтуер за университети и че едва през 90-те години на пазара се появяват спорадично доставчици на определени приложения. Реални алтернативи на продуктите на HIS се появяват едва през последните години. Германия заявява, че има основателни причини да се приеме, че пазарът е възникнал едва през 2006/2007 г., когато се провеждат първите обществени поръчки, въпреки че отделни доставчици на определени елементи от процесите за софтуерно управление на висши учебни заведения са съществували и преди това. В предоставеното мнение от 19 ноември 2013 г. самият жалбоподател заявява, че „развитието през последните седем [курсивът е добавен] години показва, че частните доставчици са в състояние да снабдяват университетите с интегриран софтуер за управление на университетския комплекс“. Като се има предвид това, HIS не е можело да има нарушаващ пазара ефект, когато дори не е съществувал пазар. Както посочва Германия, ако не съществуваше HIS, университетите е трябвало да разрешават свързаните си с ИТ потребности сами, като използват собствени ресурси. |
| --- | --- |

(85)

Според Германия не е съществувал пазар за софтуер за висши учебни заведения, когато HIS е било основано през 1969 г. и когато федералната държава и провинциите са придобили дяловете в дружеството през 1976 г. В мнението си по решението за откриване жалбоподателят посочва (вж. съображение 50), че през 70-те години на ХХ век са съществували действителни или потенциални конкуренти, но в жалбата си той заявява, че преди 2000 г. „е съществувал само софтуерът HIS-GX“ (56). От това следва, че пазарът трябва да е възникнал след 2000 г. Всъщност пазарът е започнал да възниква едва през 90-те години на ХХ век. В редица мнения на трети страни се подчертава също така, че в продължение на десетилетия няма софтуер за университети и че едва през 90-те години на пазара се появяват спорадично доставчици на определени приложения. Реални алтернативи на продуктите на HIS се появяват едва през последните години. Германия заявява, че има основателни причини да се приеме, че пазарът е възникнал едва през 2006/2007 г., когато се провеждат първите обществени поръчки, въпреки че отделни доставчици на определени елементи от процесите за софтуерно управление на висши учебни заведения са съществували и преди това. В предоставеното мнение от 19 ноември 2013 г. самият жалбоподател заявява, че „развитието през последните седем [курсивът е добавен] години показва, че частните доставчици са в състояние да снабдяват университетите с интегриран софтуер за управление на университетския комплекс“. Като се има предвид това, HIS не е можело да има нарушаващ пазара ефект, когато дори не е съществувал пазар. Както посочва Германия, ако не съществуваше HIS, университетите е трябвало да разрешават свързаните си с ИТ потребности сами, като използват собствени ресурси.

56

седем

| (86) | Във всеки случай в решението за откриване изглежда се приема, че 1993 г. е първата година на съществуване на пазар. (Вж. съображение (60) от решението за откриване.) Поради това за целите на въпроса за съществуващата помощ германските органи приемат, че пазарът е възникнал през 1993 г. |
| --- | --- |

(86)

Във всеки случай в решението за откриване изглежда се приема, че 1993 г. е първата година на съществуване на пазар. (Вж. съображение (60) от решението за откриване.) Поради това за целите на въпроса за съществуващата помощ германските органи приемат, че пазарът е възникнал през 1993 г.

4.2.2.   Не е извършвано никакво значително изменение на схемата

Не е извършвано никакво значително изменение на схемата

| (87) | Германия се съгласява с предварителната позиция в решението за откриване (съображение (80) от решението за откриване), че характерът на мерките, източникът на финансиране, правното основание, целите на финансирането и кръгът на бенефициерите (HIS GmbH) не са се променили от момента на привеждане в действие на мерките. Германия заявява също така, че съгласно съдебната практика (57) изменението се определя като значително, ако засяга същността на схемата, като основните условия за допустимост, правното основание (58) или кръга на бенефициерите. |
| --- | --- |

(87)

Германия се съгласява с предварителната позиция в решението за откриване (съображение (80) от решението за откриване), че характерът на мерките, източникът на финансиране, правното основание, целите на финансирането и кръгът на бенефициерите (HIS GmbH) не са се променили от момента на привеждане в действие на мерките. Германия заявява също така, че съгласно съдебната практика (57) изменението се определя като значително, ако засяга същността на схемата, като основните условия за допустимост, правното основание (58) или кръга на бенефициерите.

57

58

4.2.2.1.   Естество на финансирането

Естество на финансирането

| (88) | Германия посочва, че увеличението на финансирането не засяга същността на схемата, ако увеличението е пропорционално на увеличението в съответните разходи за осъществяването на същата дейност, както са показали редица решения на Комисията в сектора на телевизионното и радиоразпръскване (59). |
| --- | --- |

(88)

Германия посочва, че увеличението на финансирането не засяга същността на схемата, ако увеличението е пропорционално на увеличението в съответните разходи за осъществяването на същата дейност, както са показали редица решения на Комисията в сектора на телевизионното и радиоразпръскване (59).

59

| (89) | Германия потвърждава, че размерът на прякото държавно финансиране се е увеличил много малко в номинално изражение (от 2 527 000 германски марки през 1976 г. на 6 981 000 германски марки през 2001 г. и 4 230 000 евро през 2013 г.), а промененият размер произтича от характера на финансирането — финансиране на дефицит, който е бил свързан с увеличения брой студенти, като отражение е оказала и инфлацията. |
| --- | --- |

(89)

Германия потвърждава, че размерът на прякото държавно финансиране се е увеличил много малко в номинално изражение (от 2 527 000 германски марки през 1976 г. на 6 981 000 германски марки през 2001 г. и 4 230 000 евро през 2013 г.), а промененият размер произтича от характера на финансирането — финансиране на дефицит, който е бил свързан с увеличения брой студенти, като отражение е оказала и инфлацията.

4.2.2.2.   Източник и начин на финансиране, правно основание

Източник и начин на финансиране, правно основание

| (90) | Германия заявява, че източникът на държавното финансиране остава същият през целия период от време: бюджетът на федералната държава и провинциите. Германия изразява съгласие със съображение (89) от решението за откриване, че възможността за получаване на финансиране, различно от преките безвъзмездни средства, е включена в Satzung от самото начало. Германия изразява обаче несъгласие с охарактеризирането в решението за откриване, че въпросът е дали „допълнителното финансиране е все още толкова малко като дял [от цялата мярка], че не променя цялостния характер на финансирането“ (вж. съображение (90) от решението за откриване). Германия счита, че същественото увеличаване на съфинансирането на дейностите на HIS от университетите (техните плащания за ИТ услуги на HIS се увеличават от 35,7 % през 2002 г. на 74,1 % през 2013 г.) не може да се тълкува като значително изменение на схемата, водещо до това мерките да загубят статута си на съществуваща помощ. |
| --- | --- |

(90)

Германия заявява, че източникът на държавното финансиране остава същият през целия период от време: бюджетът на федералната държава и провинциите. Германия изразява съгласие със съображение (89) от решението за откриване, че възможността за получаване на финансиране, различно от преките безвъзмездни средства, е включена в Satzung от самото начало. Германия изразява обаче несъгласие с охарактеризирането в решението за откриване, че въпросът е дали „допълнителното финансиране е все още толкова малко като дял [от цялата мярка], че не променя цялостния характер на финансирането“ (вж. съображение (90) от решението за откриване). Германия счита, че същественото увеличаване на съфинансирането на дейностите на HIS от университетите (техните плащания за ИТ услуги на HIS се увеличават от 35,7 % през 2002 г. на 74,1 % през 2013 г.) не може да се тълкува като значително изменение на схемата, водещо до това мерките да загубят статута си на съществуваща помощ.

| (91) | Германия възразява и на твърдението на жалбоподателя, че мярката всъщност се състои от държавна помощ под формата на поредица от предоставени преки безвъзмездни средства, и заявява, че няма специално изискване за определението за „схема за помощ“ извън формулировката на член 1, буква г) от Регламент (ЕС) 2015/1589 (60). |
| --- | --- |

(91)

Германия възразява и на твърдението на жалбоподателя, че мярката всъщност се състои от държавна помощ под формата на поредица от предоставени преки безвъзмездни средства, и заявява, че няма специално изискване за определението за „схема за помощ“ извън формулировката на член 1, буква г) от Регламент (ЕС) 2015/1589 (60).

60

| (92) | Германия обяснява също така, че процедурите, свързани със съществуваща помощ, нямат за цел да защитават интересите на частни физически лица, а оправданите правни очаквания на бенефициерите на помощта. Следователно няма специално задължение за „прозрачност“ по отношение на частни физически лица, което би им позволило да предявяват свои законни права. |
| --- | --- |

(92)

Германия обяснява също така, че процедурите, свързани със съществуваща помощ, нямат за цел да защитават интересите на частни физически лица, а оправданите правни очаквания на бенефициерите на помощта. Следователно няма специално задължение за „прозрачност“ по отношение на частни физически лица, което би им позволило да предявяват свои законни права.

4.2.2.3.   Цели и продукти/услуги

Цели и продукти/услуги

| (93) | Германия твърди също така, че целта на HIS и неговите дейности също не са променяни. Германия възразява и на твърдението на жалбоподателя, че предназначението на HIS според Satzung е изразено много общо и неясно (вж. съображение (51)). Целта, както е установена в съображение (82) от самото решение за откриване, остава непроменена, тъй като първоначалната цел е била изразена общо. Получените мнения от заинтересовани страни, различни от жалбоподателя, и двете италиански предприятия също потвърдиха позицията на Германия, че целта на HIS в областта на обработването на данни на университети по същество не е променяна в продължение на четиридесет години: подкрепа на университетите в областта на обработването на електронни данни/информационните технологии (61). Германия потвърждава, че формулировката на Satzung, свързана с целите, трябва да е достатъчно обща, за да позволява адаптиране на услугите към променящите се изисквания. В същото време формулировката не е била неограничена, тъй като задачата за „разработване на процедури за рационализиране на администрацията на висшето образование и за сътрудничество при въвеждането и прилагането им“ е съобразена с автоматизацията на университетското управление посредством обработването на електронни данни. Ясно е, че формулировката не е достатъчно обща, за да позволи на HIS да осъществява други дейности, които не са свързани с предоставянето на софтуерни продукти и услуги за обработване на електронни данни/в областта на ИТ на университетите. |
| --- | --- |

(93)

Германия твърди също така, че целта на HIS и неговите дейности също не са променяни. Германия възразява и на твърдението на жалбоподателя, че предназначението на HIS според Satzung е изразено много общо и неясно (вж. съображение (51)). Целта, както е установена в съображение (82) от самото решение за откриване, остава непроменена, тъй като първоначалната цел е била изразена общо. Получените мнения от заинтересовани страни, различни от жалбоподателя, и двете италиански предприятия също потвърдиха позицията на Германия, че целта на HIS в областта на обработването на данни на университети по същество не е променяна в продължение на четиридесет години: подкрепа на университетите в областта на обработването на електронни данни/информационните технологии (61). Германия потвърждава, че формулировката на Satzung, свързана с целите, трябва да е достатъчно обща, за да позволява адаптиране на услугите към променящите се изисквания. В същото време формулировката не е била неограничена, тъй като задачата за „разработване на процедури за рационализиране на администрацията на висшето образование и за сътрудничество при въвеждането и прилагането им“ е съобразена с автоматизацията на университетското управление посредством обработването на електронни данни. Ясно е, че формулировката не е достатъчно обща, за да позволи на HIS да осъществява други дейности, които не са свързани с предоставянето на софтуерни продукти и услуги за обработване на електронни данни/в областта на ИТ на университетите.

61

| (94) | По отношение на продуктите и услугите на HIS в областта на информационните технологии, предоставяни през годините, Германия твърди, че прегледът доказва, че тяхната функционалност се е запазила, въпреки че отделните модули е трябвало да бъдат актуализирани, за да съответстват на променените технически и организационни рамки и развиваща се автоматизация. Това развитие не е променило акцента и съдържанието на тези услуги и продукти. Що се отнася до аргумента, че продуктите и услугите на HIS нямат нищо общо с продуктите и услугите на дружеството през 90-те години на ХХ век (което означава, че не се е запазила продуктовата гама), Германия заявява, че още през 1976 г. HIS вече е доставило първото и частично второто поколение сегменти, включени в днешните софтуерни продукти за университети. През 1976 г. продуктът SOS вече е бил предоставен като HIS-SOS-II. Всъщност Германия представя следната таблица за предлаганата продуктова гама в различните области на управление на университетите в периода 1976—2013 г., за да докаже приемственост на портфейла от продукти. Имената на продуктите понякога са променяни, но техните основни функции са се запазили. В годишните работни програми специално се посочва, че „гамата на предлагания софтуер“ е същата, но ще бъде премоделирана, за да „отговаря на най-новите технологични стандарти“. (Вж. работна програма/бизнес план 1995 г., стр. 18.)

  Таблица 2


  Портфейл от продукти на HIS-IT от основаването му през 1976 г. до 2013 г.











  Процеси | Продукти и технологии на HIS |
| --- | --- | --- |
| 1976 г. | 1986 г. | 1995 г. | 2005 г. | 2013 г. |
| Технологии | Мейнфрейм компютри, пакетна обработка, магнитни дискове, COBOL, FORTRAN | Микрокомпютърни системи, интерактивно обработване на екрана, бази данни, Siemens BS/2000, Nixdorf8860, UNIX, 4GL, DOS, Clipper | Персонални компютри, релационни бази данни (Informix), UNIX, Informix 4GL (UNIX Generation)
  Клиент-сървър технология с графични потребителски интерфейси, DOS, Windows 3.1, Visual Basic, Clipper (GX-Generation) | Клиент-сървър технология с графични потребителски интерфейси (Windows клиенти, сървър за бази данни), релационни бази данни (Informix, Postgres), Visual Basic, C++ (GX-Generation)
  Интернет технологии, библиотеки с отворен код, функции за самообслужване, Java Applets, Java Servlets, Java (QIS Generation) | Клиент-сървър технология (Windows клиенти, сървър за бази данни), Visual Basic, C++ (GX-Generation)
  Библиотеки с отворен код, релационни бази данни (Informix, Postgres), интернет технологии, функции за самообслужване, библиотеки с отворен код, Java Servlets, трислойна архитектура, Java (QIS Generation и HISinOne Generation) |
| Кандидатстване и приемане | | ZUL 8860 | HISZUL-UNIX | ZUL-GX, QISZUL | ZUL-GX, QISZUL, HISconnect, HISinOne APP (*2) |
| Студентска администрация | HIS-SOS II | HISSOS (*1) | HISSOS-UNIX, HISSOS-GX | SOS-GX, QISSOS | SOS-GX, QISSOS, HISinOne STU (*2) |
| Администрация на бившите студенти | | | | | HISinOne ALU (*2) |
| Администрация на изпитите | HIS-POS | HISPOS (*1), HISPOS-UNIX | HISPOS-UNIX, HISPOS-GX | POS-GX, QISPOS | POS-GX, QISPOS, HISinOne EXA (*2) |
| Администрация на учебните курсове | HIS-LVS, учебен график на HIS за висши учебни заведения | HIS-LVS, учебен график на HIS за висши учебни заведения | HIS-LVS (разширение на
  HISSOS) | HIS-LSF | HIS-LSF, HISinOne EXA |
| Управление на персонала и работните места | HIS-PVS II | HISPVS II, HISPSA | HISSVA-Unix, HISSBS | SVA, RKA, ZEB | SVA-GX, QIS-SVA, RKA, QIS-RKA, ZEB, QIS-ZEB |
| Бюджетна и парична система, счетоводно отчитане на разходите | HISKAM, модел на HIS за счетоводно отчитане на разходите | HISMBS (*1) | HISMBS-
  UNIX, HIS-MBS (*1), HIS-
  KBS-UNIX,
  HISBES, HIS-RKA, HISBES-
  UNIX | FSV-GX (BES,
  MBS, WebMBS-3T, Fibu, IVS,
  MAT, KBS,), COB-
  GX, QIS-COB | FSV-GX (BES,
  MBS,QISFSV-3T,
  Fibu, IVS, MAT, KBS,), COB-GX,
  QIS-COB |
| Управление на устройства, инвентар, системи и администрация за поддръжка | | HISIVS, HIS-
  ANL, HISINT (*1) | HISIVS-UNIX,
  HISIVS-GX,
  HISINT |
| Управление на материали | | HISMAT | HISMAT, HISBEL-PC |
| Управление на строителни работи, помещения и сгради | Файлове на HIS относно помещенията, включително файл относно строителните работи | HISBAU II, HIS-BAU DIA | HISBAU-PC, HISRVL-PC | HIS-BAU-GX | HIS-BAU-GX |

(94)

По отношение на продуктите и услугите на HIS в областта на информационните технологии, предоставяни през годините, Германия твърди, че прегледът доказва, че тяхната функционалност се е запазила, въпреки че отделните модули е трябвало да бъдат актуализирани, за да съответстват на променените технически и организационни рамки и развиваща се автоматизация. Това развитие не е променило акцента и съдържанието на тези услуги и продукти. Що се отнася до аргумента, че продуктите и услугите на HIS нямат нищо общо с продуктите и услугите на дружеството през 90-те години на ХХ век (което означава, че не се е запазила продуктовата гама), Германия заявява, че още през 1976 г. HIS вече е доставило първото и частично второто поколение сегменти, включени в днешните софтуерни продукти за университети. През 1976 г. продуктът SOS вече е бил предоставен като HIS-SOS-II. Всъщност Германия представя следната таблица за предлаганата продуктова гама в различните области на управление на университетите в периода 1976—2013 г., за да докаже приемственост на портфейла от продукти. Имената на продуктите понякога са променяни, но техните основни функции са се запазили. В годишните работни програми специално се посочва, че „гамата на предлагания софтуер“ е същата, но ще бъде премоделирана, за да „отговаря на най-новите технологични стандарти“. (Вж. работна програма/бизнес план 1995 г., стр. 18.)

Таблица 2

Таблица 2

Портфейл от продукти на HIS-IT от основаването му през 1976 г. до 2013 г.

Портфейл от продукти на HIS-IT от основаването му през 1976 г. до 2013 г.

Процеси

Продукти и технологии на HIS

1976 г.

1986 г.

1995 г.

2005 г.

2013 г.

Технологии

Мейнфрейм компютри, пакетна обработка, магнитни дискове, COBOL, FORTRAN

Микрокомпютърни системи, интерактивно обработване на екрана, бази данни, Siemens BS/2000, Nixdorf8860, UNIX, 4GL, DOS, Clipper

Персонални компютри, релационни бази данни (Informix), UNIX, Informix 4GL (UNIX Generation)

Клиент-сървър технология с графични потребителски интерфейси, DOS, Windows 3.1, Visual Basic, Clipper (GX-Generation)

Клиент-сървър технология с графични потребителски интерфейси (Windows клиенти, сървър за бази данни), релационни бази данни (Informix, Postgres), Visual Basic, C++ (GX-Generation)

Интернет технологии, библиотеки с отворен код, функции за самообслужване, Java Applets, Java Servlets, Java (QIS Generation)

Клиент-сървър технология (Windows клиенти, сървър за бази данни), Visual Basic, C++ (GX-Generation)

Библиотеки с отворен код, релационни бази данни (Informix, Postgres), интернет технологии, функции за самообслужване, библиотеки с отворен код, Java Servlets, трислойна архитектура, Java (QIS Generation и HISinOne Generation)

Кандидатстване и приемане

ZUL 8860

HISZUL-UNIX

ZUL-GX, QISZUL

ZUL-GX, QISZUL, HISconnect, HISinOne APP (*2)

*2

Студентска администрация

HIS-SOS II

HISSOS (*1)

*1

HISSOS-UNIX, HISSOS-GX

SOS-GX, QISSOS

SOS-GX, QISSOS, HISinOne STU (*2)

*2

Администрация на бившите студенти

HISinOne ALU (*2)

*2

Администрация на изпитите

HIS-POS

HISPOS (*1), HISPOS-UNIX

*1

HISPOS-UNIX, HISPOS-GX

POS-GX, QISPOS

POS-GX, QISPOS, HISinOne EXA (*2)

*2

Администрация на учебните курсове

HIS-LVS, учебен график на HIS за висши учебни заведения

HIS-LVS, учебен график на HIS за висши учебни заведения

HIS-LVS (разширение на

HISSOS)

HIS-LSF

HIS-LSF, HISinOne EXA

Управление на персонала и работните места

HIS-PVS II

HISPVS II, HISPSA

HISSVA-Unix, HISSBS

SVA, RKA, ZEB

SVA-GX, QIS-SVA, RKA, QIS-RKA, ZEB, QIS-ZEB

Бюджетна и парична система, счетоводно отчитане на разходите

HISKAM, модел на HIS за счетоводно отчитане на разходите

HISMBS (*1)

*1

HISMBS-

UNIX, HIS-MBS (*1), HIS-

*1

KBS-UNIX,

HISBES, HIS-RKA, HISBES-

UNIX

FSV-GX (BES,

MBS, WebMBS-3T, Fibu, IVS,

MAT, KBS,), COB-

GX, QIS-COB

FSV-GX (BES,

MBS,QISFSV-3T,

Fibu, IVS, MAT, KBS,), COB-GX,

QIS-COB

Управление на устройства, инвентар, системи и администрация за поддръжка

HISIVS, HIS-

ANL, HISINT (*1)

*1

HISIVS-UNIX,

HISIVS-GX,

HISINT

Управление на материали

HISMAT

HISMAT, HISBEL-PC

Управление на строителни работи, помещения и сгради

Файлове на HIS относно помещенията, включително файл относно строителните работи

HISBAU II, HIS-BAU DIA

HISBAU-PC, HISRVL-PC

HIS-BAU-GX

HIS-BAU-GX

4.3.   Мерките представляват съвместима компенсация за услуги от общ икономически интерес (УОИИ)

Мерките представляват съвместима компенсация за услуги от общ икономически интерес (УОИИ)

| (95) | Германия счита, че осигуряването на образование и научни изследвания е правилно призната цел на УОИИ и дори задължение. Противно на заключението в решението за откриване осигуряването на персонал, финансови и организационни средства беше необходимо за изпълнението на задължението на държавата в областта на висшето образование. Съществувала е и пазарна неефективност, която продължава вероятно дори и днес, тъй като никой доставчик не може да предложи целия набор от софтуерни услуги, от които се нуждаят университетите. |
| --- | --- |

(95)

Германия счита, че осигуряването на образование и научни изследвания е правилно призната цел на УОИИ и дори задължение. Противно на заключението в решението за откриване осигуряването на персонал, финансови и организационни средства беше необходимо за изпълнението на задължението на държавата в областта на висшето образование. Съществувала е и пазарна неефективност, която продължава вероятно дори и днес, тъй като никой доставчик не може да предложи целия набор от софтуерни услуги, от които се нуждаят университетите.

| (96) | В допълнение в Satzung и работната програма има достатъчно подробности за възложения мандат. В работната програма ясно се посочва, че целта на HIS е да предоставя софтуерни продукти на университетите. В Satzung се конкретизира, че целта на HIS е „да разработва процедури за рационализиране на университетската администрация и консултантска подкрепа за тяхното въвеждане и прилагане“, което е съобразено конкретно с автоматизацията на бизнес процесите на университетите посредством обработване на електронните данни. Германия счита, че изискванията на Комисията относно конкретността на „акта за възлагане на мандат“ (както са посочени в съображение 65 от решението за откриване) са твърде строги. |
| --- | --- |

(96)

В допълнение в Satzung и работната програма има достатъчно подробности за възложения мандат. В работната програма ясно се посочва, че целта на HIS е да предоставя софтуерни продукти на университетите. В Satzung се конкретизира, че целта на HIS е „да разработва процедури за рационализиране на университетската администрация и консултантска подкрепа за тяхното въвеждане и прилагане“, което е съобразено конкретно с автоматизацията на бизнес процесите на университетите посредством обработване на електронните данни. Германия счита, че изискванията на Комисията относно конкретността на „акта за възлагане на мандат“ (както са посочени в съображение 65 от решението за откриване) са твърде строги.

| (97) | Германия заключава, че въз основа на тези елементи компенсирането на HIS се е извършвало в съответствие с приложимите правила за УОИИ. |
| --- | --- |

(97)

Германия заключава, че въз основа на тези елементи компенсирането на HIS се е извършвало в съответствие с приложимите правила за УОИИ.

4.4.   Финансиране на HIS eG/блокиращ ефект от финансирането на HIS IT

Финансиране на HIS eG/блокиращ ефект от финансирането на HIS IT

| (98) | Германия първо посочва, че в решението за откриване не се изразяват съмнения относно HIS eG, в което HIS беше преобразувано през януари 2014 г. Следователно мненията на жалбоподателя по този въпрос са неотносими. Германия информира Комисията също така, че откакто е започнат диалог с нея относно жалбата, от ноември 2012 г. HIS не е присъствало активно на „пазара“ и не е участвало в процедури по възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

(98)

Германия първо посочва, че в решението за откриване не се изразяват съмнения относно HIS eG, в което HIS беше преобразувано през януари 2014 г. Следователно мненията на жалбоподателя по този въпрос са неотносими. Германия информира Комисията също така, че откакто е започнат диалог с нея относно жалбата, от ноември 2012 г. HIS не е присъствало активно на „пазара“ и не е участвало в процедури по възлагане на обществени поръчки.

| (99) | Германия счита, че аргументацията на жалбоподателя относно ценовата политика на HIS е противоречива: на места жалбоподателят посочва, че цените на HIS допринасят за нарушаване на пазара (вж. например стр. 6 от мненията на жалбоподателя от 18 декември 2013 г.), докато на други места твърди, че HIS е сключвало договори на цени, които надвишават пазарните (вж. стр. 4 от мненията на жалбоподателя от 18 декември 2013 г.). |
| --- | --- |

(99)

Германия счита, че аргументацията на жалбоподателя относно ценовата политика на HIS е противоречива: на места жалбоподателят посочва, че цените на HIS допринасят за нарушаване на пазара (вж. например стр. 6 от мненията на жалбоподателя от 18 декември 2013 г.), докато на други места твърди, че HIS е сключвало договори на цени, които надвишават пазарните (вж. стр. 4 от мненията на жалбоподателя от 18 декември 2013 г.).

| (100) | По отношение на аргумента, че финансирането на HIS е довело до блокиране на пазара, Германия изразява съгласие с позицията на няколко заинтересовани страни, че не се е стигнало до такова блокиране и че предоставянето на услугата е било необходимо, тъй като е била налице огромна неефективност на пазара в тази област (62). |
| --- | --- |

(100)

По отношение на аргумента, че финансирането на HIS е довело до блокиране на пазара, Германия изразява съгласие с позицията на няколко заинтересовани страни, че не се е стигнало до такова блокиране и че предоставянето на услугата е било необходимо, тъй като е била налице огромна неефективност на пазара в тази област (62).

62

5.   ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ

ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ

| (101) | Комисията направи оценка на предоставените на HIS преки безвъзмездни средства и освобождавания от корпоративен и търговски данък, от които се е възползвало HIS за предоставянето на услуги в областта на информационните технологии на германски публични университети и отчасти на германски частни и чуждестранни университети. |
| --- | --- |

(101)

Комисията направи оценка на предоставените на HIS преки безвъзмездни средства и освобождавания от корпоративен и търговски данък, от които се е възползвало HIS за предоставянето на услуги в областта на информационните технологии на германски публични университети и отчасти на германски частни и чуждестранни университети.

| (102) | В обхвата на решението за откриване беше включено разглеждането на характера на държавна помощ и съвместимостта на предполагаемите мерки в периода 1976—2013 г. (вж. съображение (103) от решението за откриване). Поради това Комисията се съсредоточава върху разглеждането на мерките, предоставени през този период. |
| --- | --- |

(102)

В обхвата на решението за откриване беше включено разглеждането на характера на държавна помощ и съвместимостта на предполагаемите мерки в периода 1976—2013 г. (вж. съображение (103) от решението за откриване). Поради това Комисията се съсредоточава върху разглеждането на мерките, предоставени през този период.

5.1.   Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора

Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора

| (103) | В член 107, параграф 1 от Договора се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(103)

В член 107, параграф 1 от Договора се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.

| (104) | Една мярка, за да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тя трябва кумулативно да отговаря на следните условия: а) тя трябва да включва държавни ресурси и трябва да може да се припише на държавата; б) тя трябва да води до икономическо предимство за дадено предприятие; в) това предимство трябва да бъде избирателно; и г) тя трябва да нарушава или да застрашава да наруши конкуренцията дотолкова, доколкото засяга търговията между държавите членки. Ако някой от тези критерии не е изпълнен, мярката не представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(104)

Една мярка, за да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тя трябва кумулативно да отговаря на следните условия: а) тя трябва да включва държавни ресурси и трябва да може да се припише на държавата; б) тя трябва да води до икономическо предимство за дадено предприятие; в) това предимство трябва да бъде избирателно; и г) тя трябва да нарушава или да застрашава да наруши конкуренцията дотолкова, доколкото засяга търговията между държавите членки. Ако някой от тези критерии не е изпълнен, мярката не представлява държавна помощ.

5.1.1.   Характер на държавна помощ на преките безвъзмездни средства

Характер на държавна помощ на преките безвъзмездни средства

5.1.1.1.   Държавни ресурси и приписване на отговорност на държавата

Държавни ресурси и приписване на отговорност на държавата

| (105) | Несъмнено е, че подкрепата за HIS е представлявала принадлежащи на държавата ресурси. Мерките са били предоставяни от федералната държава и провинциите и са включвали използването на държавни ресурси, тъй като безвъзмездните средства са осигурявани от бюджета, а данъчните освобождавания са намалявали данъчните постъпления на държавата. |
| --- | --- |

(105)

Несъмнено е, че подкрепата за HIS е представлявала принадлежащи на държавата ресурси. Мерките са били предоставяни от федералната държава и провинциите и са включвали използването на държавни ресурси, тъй като безвъзмездните средства са осигурявани от бюджета, а данъчните освобождавания са намалявали данъчните постъпления на държавата.

| (106) | Решението за предоставяне на финансиране е в ръцете на федералната държава и провинциите, поради което отговорността за мярката ясно може да бъде приписана на държавата. |
| --- | --- |

(106)

Решението за предоставяне на финансиране е в ръцете на федералната държава и провинциите, поради което отговорността за мярката ясно може да бъде приписана на държавата.

5.1.1.2.   Стопански характер на услугите, предоставяни от HIS

Стопански характер на услугите, предоставяни от HIS

5.1.1.3.   Услуги, предоставяни на германските държавни университети

Услуги, предоставяни на германските държавни университети

| (107) | Съгласно член 107, параграф 1 от Договора, за да има наличие на държавна помощ, на дадено предприятие трябва да се предоставя икономическо предимство. |
| --- | --- |

(107)

Съгласно член 107, параграф 1 от Договора, за да има наличие на държавна помощ, на дадено предприятие трябва да се предоставя икономическо предимство.

| (108) | Съгласно установената съдебна практика понятието за „предприятие“ обхваща всеки субект, който осъществява стопанска дейност, независимо от правния му статут и начина му на финансиране (63). Всяка дейност, състояща се в предлагането на стоки или услуги на даден пазар, представлява стопанска дейност (64). |
| --- | --- |

(108)

Съгласно установената съдебна практика понятието за „предприятие“ обхваща всеки субект, който осъществява стопанска дейност, независимо от правния му статут и начина му на финансиране (63). Всяка дейност, състояща се в предлагането на стоки или услуги на даден пазар, представлява стопанска дейност (64).

63

64

| (109) | Германия твърди, че HIS не е било предприятие, тъй като не е осъществявало стопанска дейност и не е функционирало с цел печалба. Според Германия целта на HIS, както е определена в Satzung, е била да оказва подкрепа на германските публични университети и техните администрации, за да се осигури рационалното и икономично изпълнение на техните научни и образователни задачи. Германия твърди, че целта е била в съответствие със задължението на държавата да осигурява образование, което включва задължението да предоставя на университетите човешки, финансови и организационни ресурси. Германия заключава, че като такова, HIS предоставя услугите си за нестопански цели и поради това не осъществява стопанска дейност. |
| --- | --- |

(109)

Германия твърди, че HIS не е било предприятие, тъй като не е осъществявало стопанска дейност и не е функционирало с цел печалба. Според Германия целта на HIS, както е определена в Satzung, е била да оказва подкрепа на германските публични университети и техните администрации, за да се осигури рационалното и икономично изпълнение на техните научни и образователни задачи. Германия твърди, че целта е била в съответствие със задължението на държавата да осигурява образование, което включва задължението да предоставя на университетите човешки, финансови и организационни ресурси. Германия заключава, че като такова, HIS предоставя услугите си за нестопански цели и поради това не осъществява стопанска дейност.

| (110) | Съдът е постановил, че „създавайки и поддържайки такава система на публично образование, която се финансира поначало от държавния бюджет, а не от учениците или от техните родители, държавата не цели да се ангажира c платени дейности, а изпълнява своята мисия по отношение на населението в социалната, културната и образователната сфера“ (65). |
| --- | --- |

(110)

Съдът е постановил, че „създавайки и поддържайки такава система на публично образование, която се финансира поначало от държавния бюджет, а не от учениците или от техните родители, държавата не цели да се ангажира c платени дейности, а изпълнява своята мисия по отношение на населението в социалната, културната и образователната сфера“ (65).

65

| (111) | Съответно дейностите на публичните университети и научноизследователски организации, свързани с тяхната образователна цел, представляват нестопанска дейност и поради това попадат извън обхвата на правилата за държавна помощ. |
| --- | --- |

(111)

Съответно дейностите на публичните университети и научноизследователски организации, свързани с тяхната образователна цел, представляват нестопанска дейност и поради това попадат извън обхвата на правилата за държавна помощ.

| (112) | Съгласно съдебната практика на съдилищата на Съюза дейностите, които са неразривно свързани с изпълнението на публични задачи, се считат за дейности с нестопански характер (66). |
| --- | --- |

(112)

Съгласно съдебната практика на съдилищата на Съюза дейностите, които са неразривно свързани с изпълнението на публични задачи, се считат за дейности с нестопански характер (66).

66

| (113) | Както се обяснява в решението за откриване (вж. съображение 29 от това решение), примерите за такива дейности включват събирането на данни, които да се използват за публични цели въз основа на наложено на съответните предприятия законово задължение да оповестяват такива данни. |
| --- | --- |

(113)

Както се обяснява в решението за откриване (вж. съображение 29 от това решение), примерите за такива дейности включват събирането на данни, които да се използват за публични цели въз основа на наложено на съответните предприятия законово задължение да оповестяват такива данни.

| (114) | Комисията счита, че ИТ услугите, предоставяни от HIS на германските публични университети, са много сходни на услугите, обект на разглеждане в решението по дело Compass-Datenbank, и че услугите на HIS представляват съществена част от задачата на държавата в германската обществена система за висше образование поради следните причини. |
| --- | --- |

(114)

Комисията счита, че ИТ услугите, предоставяни от HIS на германските публични университети, са много сходни на услугите, обект на разглеждане в решението по дело Compass-Datenbank, и че услугите на HIS представляват съществена част от задачата на държавата в германската обществена система за висше образование поради следните причини.

Compass-Datenbank

| (115) | В решението по дело Compass-Datenbank Съдът е заключил, че въпросната услуга, състояща се в поддържане и оповестяване на данните, е „неделима от дейността по събиране на данните“, тъй като събирането на данните би било лишено от своята полезност при липсата на поддържане на база даннис цел да се даде публична възможност за консултирането им (т. 41 от това решение). |
| --- | --- |

(115)

В решението по дело Compass-Datenbank Съдът е заключил, че въпросната услуга, състояща се в поддържане и оповестяване на данните, е „неделима от дейността по събиране на данните“, тъй като събирането на данните би било лишено от своята полезност при липсата на поддържане на база даннис цел да се даде публична възможност за консултирането им (т. 41 от това решение).

Compass-Datenbank

| (116) | В решението за откриване се прави позоваване на това решение на Съда и на решението по дело SAT-Fluggesellschaft mbH, за да се обоснове твърдението, че за да се докаже, че предоставянето на софтуерни услуги е било тясно свързано с изпълнението на държавна публична задача в областта на публичното висше образование, дейностите на HIS трябва да са свързани с тези задачи (67)„по [своя] характер, [своята]цел и правилата, на които се подчиняват“ (68). |
| --- | --- |

(116)

В решението за откриване се прави позоваване на това решение на Съда и на решението по дело SAT-Fluggesellschaft mbH, за да се обоснове твърдението, че за да се докаже, че предоставянето на софтуерни услуги е било тясно свързано с изпълнението на държавна публична задача в областта на публичното висше образование, дейностите на HIS трябва да са свързани с тези задачи (67)„по [своя] характер, [своята]цел и правилата, на които се подчиняват“ (68).

SAT-Fluggesellschaft mbH

67

68

| (117) | Въпросните дейности на HIS, по-специално предоставянето на съобразени с потребностите на висшите учебни заведения софтуерни продукти и свързани услуги, отговарят на изискването да имат връзка по своя характер, своята цел и правилата, на които се подчиняват, с осъществяваната от държавата нестопанска дейност в областта на публичното висше образование по аналогия с приложимата съдебна практика. |
| --- | --- |

(117)

Въпросните дейности на HIS, по-специално предоставянето на съобразени с потребностите на висшите учебни заведения софтуерни продукти и свързани услуги, отговарят на изискването да имат връзка по своя характер, своята цел и правилата, на които се подчиняват, с осъществяваната от държавата нестопанска дейност в областта на публичното висше образование по аналогия с приложимата съдебна практика.

| (118) | Първо, характерът на предоставяните от HIS услуги е тясно свързан с ролята на държавата да осигурява публично висше образование, тъй като университетите не могат да бъдат управлявани без ефективен софтуер. Следователно предоставянето на софтуерни услуги е необходимо за образователните задачи на университетите, т.е. предоставянето на безплатно висше образование на обществеността, което е било изрична цел на създаването и функционирането на HIS. |
| --- | --- |

(118)

Първо, характерът на предоставяните от HIS услуги е тясно свързан с ролята на държавата да осигурява публично висше образование, тъй като университетите не могат да бъдат управлявани без ефективен софтуер. Следователно предоставянето на софтуерни услуги е необходимо за образователните задачи на университетите, т.е. предоставянето на безплатно висше образование на обществеността, което е било изрична цел на създаването и функционирането на HIS.

| (119) | В мненията, представени от няколко заинтересовани страни по време на официалното разследване, също се подкрепя доводът, че продуктите и услугите на HIS са били използвани за изпълнение на съществени, специфични за университетите управленски процеси, че тяхната функционалност е предпоставка за цялостната функционалност на германските публични университети и че следователно те са абсолютно необходими за изпълнението на техния образователен мандат. (Вж. съображения 35, 36, 37 и 39 от настоящото решение.) |
| --- | --- |

(119)

В мненията, представени от няколко заинтересовани страни по време на официалното разследване, също се подкрепя доводът, че продуктите и услугите на HIS са били използвани за изпълнение на съществени, специфични за университетите управленски процеси, че тяхната функционалност е предпоставка за цялостната функционалност на германските публични университети и че следователно те са абсолютно необходими за изпълнението на техния образователен мандат. (Вж. съображения 35, 36, 37 и 39 от настоящото решение.)

| (120) | Предоставянето на тези софтуерни услуги на германските публични университети е не само обща услуга (като отдаването под наем на недвижим имот, получаването на правна консултация от външни страни например), а услуга, която е трябвало да отговаря на изискванията и да бъде съобразена със специалните нужди на университетите (вж. съображение (36) и бележка под линия 7 от настоящото решение). Дори само това обстоятелство е в подкрепа на разумното предположение, че ако не са били налични услугите на HIS, германските публични университети или самите провинции е трябвало да се погрижат за разработването на софтуер, който да покрива нуждите на университетите. Начинът, по който е изградено и функционира HIS, е подход за колективно задоволяване на тези съществени нужди на германските публични университети посредством обединяването на опит и експертни познания. Примерът на Microsoft, посочен от жалбоподателя (вж. съображение 44 от настоящото решение), не оборва това предположение, тъй като Microsoft начислява (предполагаемите) пазарни цени за своя софтуер, а положението му на глобално действаща група по отношение на германските публични университети е напълно различно от това на HIS. |
| --- | --- |

(120)

Предоставянето на тези софтуерни услуги на германските публични университети е не само обща услуга (като отдаването под наем на недвижим имот, получаването на правна консултация от външни страни например), а услуга, която е трябвало да отговаря на изискванията и да бъде съобразена със специалните нужди на университетите (вж. съображение (36) и бележка под линия 7 от настоящото решение). Дори само това обстоятелство е в подкрепа на разумното предположение, че ако не са били налични услугите на HIS, германските публични университети или самите провинции е трябвало да се погрижат за разработването на софтуер, който да покрива нуждите на университетите. Начинът, по който е изградено и функционира HIS, е подход за колективно задоволяване на тези съществени нужди на германските публични университети посредством обединяването на опит и експертни познания. Примерът на Microsoft, посочен от жалбоподателя (вж. съображение 44 от настоящото решение), не оборва това предположение, тъй като Microsoft начислява (предполагаемите) пазарни цени за своя софтуер, а положението му на глобално действаща група по отношение на германските публични университети е напълно различно от това на HIS.

| (121) | Второ, съгласно съдебната практика на съдилищата в Съюза не е необходимо да се доказва, че самото HIS изпълнява публична задача. По нито едно от аналогичните дела не е формулирано подобно изискване (69). За разлика от това, е уместно дейността, с която са неразривно свързани дейностите на HIS, да представлява изпълнение на държавната задача в публичната система за висше образование. |
| --- | --- |

(121)

Второ, съгласно съдебната практика на съдилищата в Съюза не е необходимо да се доказва, че самото HIS изпълнява публична задача. По нито едно от аналогичните дела не е формулирано подобно изискване (69). За разлика от това, е уместно дейността, с която са неразривно свързани дейностите на HIS, да представлява изпълнение на държавната задача в публичната система за висше образование.

69

| (122) | Изискването дейността да бъде свързана с осъществяването на държавна нестопанска дейност в областта на публичното висше образование „чрез правилата, на които се подчинява“, както е посочено в приложимата съдебна практика (70), също е изпълнено. Функционирането на HIS в неговата цялост не се e подчинявало изрично на същия обхват от правила и закони, които уреждат осъществяваната от провинциите нестопанска дейност в областта на публичното висше образование. Все пак необходимата връзка с изпълнението на публичната задача произтича от най-важните елементи на правилата, които уреждат HIS. Предназначението на частната правна форма (GmbH) е било необходимо по формални правни съображения, тъй като федералната държава и провинциите не са можели да създадат заедно HIS под някаква друга публична правна форма (71). Освен това функционирането и управлението на HIS (72) е показало, че то се управлява като квазидържавно образувание и че в неговите дейности напълно отсъства аспектът на реализиране на печалба (и в това отношение то не се отличава съществено от самите университети). Накрая, в раздел 2 на Satzung, в който се урежда функционирането на HIS, ясно се заявява, че „целта на дружеството е да подпомага висшите учебни заведения и компетентните административни органи в техните усилия да изпълняват рационално и разходно ефективно задачите в областта на висшето образование“. На това основание Комисията счита, че изискването HIS да бъде свързано с изпълнението на публични задачи или по аналогия с осъществяването на нестопанска публична задача посредством „правилата, на които се е подчинявало“, е изпълнено в настоящия случай. |
| --- | --- |

(122)

Изискването дейността да бъде свързана с осъществяването на държавна нестопанска дейност в областта на публичното висше образование „чрез правилата, на които се подчинява“, както е посочено в приложимата съдебна практика (70), също е изпълнено. Функционирането на HIS в неговата цялост не се e подчинявало изрично на същия обхват от правила и закони, които уреждат осъществяваната от провинциите нестопанска дейност в областта на публичното висше образование. Все пак необходимата връзка с изпълнението на публичната задача произтича от най-важните елементи на правилата, които уреждат HIS. Предназначението на частната правна форма (GmbH) е било необходимо по формални правни съображения, тъй като федералната държава и провинциите не са можели да създадат заедно HIS под някаква друга публична правна форма (71). Освен това функционирането и управлението на HIS (72) е показало, че то се управлява като квазидържавно образувание и че в неговите дейности напълно отсъства аспектът на реализиране на печалба (и в това отношение то не се отличава съществено от самите университети). Накрая, в раздел 2 на Satzung, в който се урежда функционирането на HIS, ясно се заявява, че „целта на дружеството е да подпомага висшите учебни заведения и компетентните административни органи в техните усилия да изпълняват рационално и разходно ефективно задачите в областта на висшето образование“. На това основание Комисията счита, че изискването HIS да бъде свързано с изпълнението на публични задачи или по аналогия с осъществяването на нестопанска публична задача посредством „правилата, на които се е подчинявало“, е изпълнено в настоящия случай.

70

71

72

| (123) | Разглежданият случай е сходен на съдебната практика по дело TenderNed (73), по което Общият съд установява, че за да се реши дали дейностите на TenderNed са част от изпълнението на публични задачи, въпросът е бил формулиран също така дали дейностите по своя характер, цел и правилата, на които са се подчинявали, са били свързани с изпълнението на публични задачи. |
| --- | --- |

(123)

Разглежданият случай е сходен на съдебната практика по дело TenderNed (73), по което Общият съд установява, че за да се реши дали дейностите на TenderNed са част от изпълнението на публични задачи, въпросът е бил формулиран също така дали дейностите по своя характер, цел и правилата, на които са се подчинявали, са били свързани с изпълнението на публични задачи.

TenderNed

73

| (124) | Що се отнася до целта и характера на дейностите на TenderNed, Общият съд установи, че Комисията е била права, като е счела, че дейностите на TenderNed представляват „средство“, чрез което публичните органи са можели да изпълняват своето правно (законово) задължение да спазват европейското и националното законодателство в областта на възлагането на обществени поръчки. |
| --- | --- |

(124)

Що се отнася до целта и характера на дейностите на TenderNed, Общият съд установи, че Комисията е била права, като е счела, че дейностите на TenderNed представляват „средство“, чрез което публичните органи са можели да изпълняват своето правно (законово) задължение да спазват европейското и националното законодателство в областта на възлагането на обществени поръчки.

| (125) | В решението по дело TenderNed се представят допълнителни елементи, които сочат, че предоставяните от HIS софтуерни/ИТ услуги на германски публични университети не са имали стопански характер. |
| --- | --- |

(125)

В решението по дело TenderNed се представят допълнителни елементи, които сочат, че предоставяните от HIS софтуерни/ИТ услуги на германски публични университети не са имали стопански характер.

TenderNed

| (126) | В решението по дело TenderNed се установява неделимост на предоставяните от TenderNed услуги и разглежданата публична задача в този случай, въпреки че са били налице индикации, че въпросното „електронно възлагане на обществени поръчки просто е допринасяло за ефективното функциониране на услугата, която е била свързана с упражняването на публично правомощие“ (вж. съображение (90) от решението). Аналогично на решението по дело TenderNed в настоящия случай също е имало пазарни участници, които са предлагали част от услугите, предлагани от HIS. Все пак, както обясни Общият съд в решението по дело TenderNed, органите биха могли „да управляват най-добре целия процес на възлагане на обществени поръчки“ с услугите на TenderNed (съображение 90 от решението), както и че „съществуващите търговски платформи не са предлагали условията, свързани с цената, обективните качествени характеристики, непрекъснатост и достъп до предоставяните услуги, които биха били необходими за изпълнението“ на целите на органите (съображение 107 от решението по дело TenderNed). Тази обосновка може да се приложи изцяло към разглеждания случай. Както се твърди от редица заинтересовани страни, нито един друг доставчик на софтуер за университети не е предлагал пълната гама от услуги, предлагани от HIS. Самият жалбоподател признава, че частните доставчици предлагат само части от услугите, които са необходими в областта на софтуера за висшите учебни заведения (74). |
| --- | --- |

(126)

В решението по дело TenderNed се установява неделимост на предоставяните от TenderNed услуги и разглежданата публична задача в този случай, въпреки че са били налице индикации, че въпросното „електронно възлагане на обществени поръчки просто е допринасяло за ефективното функциониране на услугата, която е била свързана с упражняването на публично правомощие“ (вж. съображение (90) от решението). Аналогично на решението по дело TenderNed в настоящия случай също е имало пазарни участници, които са предлагали част от услугите, предлагани от HIS. Все пак, както обясни Общият съд в решението по дело TenderNed, органите биха могли „да управляват най-добре целия процес на възлагане на обществени поръчки“ с услугите на TenderNed (съображение 90 от решението), както и че „съществуващите търговски платформи не са предлагали условията, свързани с цената, обективните качествени характеристики, непрекъснатост и достъп до предоставяните услуги, които биха били необходими за изпълнението“ на целите на органите (съображение 107 от решението по дело TenderNed). Тази обосновка може да се приложи изцяло към разглеждания случай. Както се твърди от редица заинтересовани страни, нито един друг доставчик на софтуер за университети не е предлагал пълната гама от услуги, предлагани от HIS. Самият жалбоподател признава, че частните доставчици предлагат само части от услугите, които са необходими в областта на софтуера за висшите учебни заведения (74).

TenderNed

TenderNed

TenderNed

74

| (127) | В заключение, софтуерът/ИТ услугите за университетите, предоставяни от HIS на германските публични университети, са били неразривно свързани с осъществяването на нестопанската дейност по осигуряване на публично висше образование и поради това са били с нестопански характер. |
| --- | --- |

(127)

В заключение, софтуерът/ИТ услугите за университетите, предоставяни от HIS на германските публични университети, са били неразривно свързани с осъществяването на нестопанската дейност по осигуряване на публично висше образование и поради това са били с нестопански характер.

5.1.1.4.   Услуги, предоставяни на германски частни и държавни университети

Услуги, предоставяни на германски частни и държавни университети

| (128) | Съгласно съдебната практика даден правен субект може да се счита за предприятие само по отношение на част от неговите дейности, ако съответстващите му дейности трябва да се квалифицират като икономически (75). |
| --- | --- |

(128)

Съгласно съдебната практика даден правен субект може да се счита за предприятие само по отношение на част от неговите дейности, ако съответстващите му дейности трябва да се квалифицират като икономически (75).

75

| (129) | Както беше обяснено по-горе (вж. съображение 72), Германия твърдеше, че дейността на HIS за продажба на софтуер на частни и чуждестранни университети не е представлявала държавна помощ, тъй като:






  а) | тя се е вписвала в концепцията на Рамката за НИРД за допълнителна стопанска дейност, |
| --- | --- | --- |

(129)

Както беше обяснено по-горе (вж. съображение 72), Германия твърдеше, че дейността на HIS за продажба на софтуер на частни и чуждестранни университети не е представлявала държавна помощ, тъй като:

а)

тя се е вписвала в концепцията на Рамката за НИРД за допълнителна стопанска дейност,

| б) | тези бенефициери на дейностите на HIS са предимно нестопански субекти, и |
| --- | --- |

б)

тези бенефициери на дейностите на HIS са предимно нестопански субекти, и

| в) | сметките, свързани с тази дейност, са отделени от сметките, свързани с доставката на софтуер на HIS на германски публични университети; |
| --- | --- |

в)

сметките, свързани с тази дейност, са отделени от сметките, свързани с доставката на софтуер на HIS на германски публични университети;

| (130) | Освен това Германия заяви, че ако тези дейности са представлявали стопански дейности, дялът на държавна помощ, който евентуално може да бъде свързан с такива дейности, попада под прага de minimis, определен с Регламент (ЕС) No 1407/2013. |
| --- | --- |

(130)

Освен това Германия заяви, че ако тези дейности са представлявали стопански дейности, дялът на държавна помощ, който евентуално може да бъде свързан с такива дейности, попада под прага de minimis, определен с Регламент (ЕС) No 1407/2013.

de minimis

| (131) | Комисията не е съгласна с аргумента, че тези продажби в малък мащаб на частни и чуждестранни университети са спомагателни и въз основа на това всяко държавно финансиране, което може да е подкрепяло тези дейности, не следва да се счита за държавна помощ поради следните причини. |
| --- | --- |

(131)

Комисията не е съгласна с аргумента, че тези продажби в малък мащаб на частни и чуждестранни университети са спомагателни и въз основа на това всяко държавно финансиране, което може да е подкрепяло тези дейности, не следва да се счита за държавна помощ поради следните причини.

| (132) | Германия не доказа в достатъчна степен защо понятието „допълнителни стопански дейности“ от Рамката за НИРД е приложимо в настоящия случай. Германия не доказа например, че продажбите в малък мащаб са представлявали „дейност, която е пряко свързана и необходима за функционирането на научноизследователската организация или инфраструктура или е неразривно свързана с нейното основно нестопанско използване“ по смисъла на точка 20 от Рамката за НИРД (вж. в съображение 72, буква е) и бележка под линия 43). |
| --- | --- |

(132)

Германия не доказа в достатъчна степен защо понятието „допълнителни стопански дейности“ от Рамката за НИРД е приложимо в настоящия случай. Германия не доказа например, че продажбите в малък мащаб са представлявали „дейност, която е пряко свързана и необходима за функционирането на научноизследователската организация или инфраструктура или е неразривно свързана с нейното основно нестопанско използване“ по смисъла на точка 20 от Рамката за НИРД (вж. в съображение 72, буква е) и бележка под линия 43).

| (133) | Що се отнася до целесъобразността на разделянето на сметките, вярно е, че Съдът на Европейския съюз е постановил, че едно предприятие може да извършва редица дейности, както стопански, така и нестопански, при условие че води отделни сметки за различните средства, които получава, за да се изключи всякакъв риск от кръстосано субсидиране на неговите стопански дейности с публични средства, получени за неговите нестопански дейности (76). В настоящия случай обаче, за разлика от делото Escuelas Pías, публичното финансиране е свързано с бенефициера в неговата цялост — дейностите на HIS. Поради това фактът, че са били поддържани отделни сметки за продажбите на HIS на германски частни и чуждестранни университети, не премахва стопанския характер на тези дейности по продажби. |
| --- | --- |

(133)

Що се отнася до целесъобразността на разделянето на сметките, вярно е, че Съдът на Европейския съюз е постановил, че едно предприятие може да извършва редица дейности, както стопански, така и нестопански, при условие че води отделни сметки за различните средства, които получава, за да се изключи всякакъв риск от кръстосано субсидиране на неговите стопански дейности с публични средства, получени за неговите нестопански дейности (76). В настоящия случай обаче, за разлика от делото Escuelas Pías, публичното финансиране е свързано с бенефициера в неговата цялост — дейностите на HIS. Поради това фактът, че са били поддържани отделни сметки за продажбите на HIS на германски частни и чуждестранни университети, не премахва стопанския характер на тези дейности по продажби.

76

Escuelas Pías

5.1.2.   Избирателно предимство, нарушаване на конкуренцията и влияние върху търговията, свързани с предоставените безвъзмездни средства

Избирателно предимство, нарушаване на конкуренцията и влияние върху търговията, свързани с предоставените безвъзмездни средства

| (134) | Както е обяснено в съображение 127, Комисията счита, че HIS не е действало като предприятие дотолкова, доколкото то е предоставяло софтуерни услуги на германски държавни университети. Що се отнася обаче до другите критерии на определението за държавна помощ, Комисията счита, че преките безвъзмездни средства, предоставени в периода 1976—2013 г., може да са представлявали избирателно предимство за HIS. В допълнение на това, като се има предвид, че ИТ услугите по принцип може да бъдат предоставяни в други държави членки или от предприятия в други държави членки, мерките, ако HIS е действало като предприятие, са имали потенциала да нарушат конкуренцията, дотолкова че това би могло да засегне търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(134)

Както е обяснено в съображение 127, Комисията счита, че HIS не е действало като предприятие дотолкова, доколкото то е предоставяло софтуерни услуги на германски държавни университети. Що се отнася обаче до другите критерии на определението за държавна помощ, Комисията счита, че преките безвъзмездни средства, предоставени в периода 1976—2013 г., може да са представлявали избирателно предимство за HIS. В допълнение на това, като се има предвид, че ИТ услугите по принцип може да бъдат предоставяни в други държави членки или от предприятия в други държави членки, мерките, ако HIS е действало като предприятие, са имали потенциала да нарушат конкуренцията, дотолкова че това би могло да засегне търговията между държавите членки.

| (135) | Като се има предвид, че HIS е било „предприятие“, което извършва стопанска дейност посредством продажбите на германски частни и чуждестранни университети, мярката, от която са се ползвали тези дейности, е предоставяла избирателно икономическо предимство на предприятието, тъй като другите предприятия, които са предоставяли подобни услуги, не са се възползвали от тези мерки. Освен това държавното финансиране на дейността на HIS по снабдяване на държавни университети е освободило HIS от необходимостта да извършва дейност с цел печалба, следователно му е дало възможност да предлага услугите само въз основа на покриване на разходите. И накрая, като се има предвид, че това е услуга, която по принцип може да бъде предоставяна в други държави членки или от предприятия в други държави членки, мерките са имали потенциала да нарушат конкуренцията, дотолкова че това би могло да засегне търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(135)

Като се има предвид, че HIS е било „предприятие“, което извършва стопанска дейност посредством продажбите на германски частни и чуждестранни университети, мярката, от която са се ползвали тези дейности, е предоставяла избирателно икономическо предимство на предприятието, тъй като другите предприятия, които са предоставяли подобни услуги, не са се възползвали от тези мерки. Освен това държавното финансиране на дейността на HIS по снабдяване на държавни университети е освободило HIS от необходимостта да извършва дейност с цел печалба, следователно му е дало възможност да предлага услугите само въз основа на покриване на разходите. И накрая, като се има предвид, че това е услуга, която по принцип може да бъде предоставяна в други държави членки или от предприятия в други държави членки, мерките са имали потенциала да нарушат конкуренцията, дотолкова че това би могло да засегне търговията между държавите членки.

| (136) | Следователно преките безвъзмездни средства, които биха могли да са облагодетелствали продажбата на университетски софтуерни услуги от HIS на частни германски и чуждестранни университети, са представлявали държавна помощ. |
| --- | --- |

(136)

Следователно преките безвъзмездни средства, които биха могли да са облагодетелствали продажбата на университетски софтуерни услуги от HIS на частни германски и чуждестранни университети, са представлявали държавна помощ.

5.1.3.   Характер на държавна помощ на мерките за освобождаване от данъци

Характер на държавна помощ на мерките за освобождаване от данъци

| (137) | Комисията отбелязва, че на етапа на официалното разследване жалбоподателят не е представил никакви аргументи по отношение на освобождаването от данъци, от което се е ползвало HIS до 31 декември 2013 г. В действителност жалбоподателят изобщо не е разгледал освобождаването от данъци в своите мнения относно решението за откриване на процедурата. Аргументи, свързани с освобождаването от данъци като отделен елемент от жалбата, бяха представени само по отношение на статута на HIS след преобразуването му през 2014 г. (77) Евентуални мерки за държавна помощ в полза на HIS eG обаче не са предмет на настоящото решение, тъй като те не са били в обхвата на решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

(137)

Комисията отбелязва, че на етапа на официалното разследване жалбоподателят не е представил никакви аргументи по отношение на освобождаването от данъци, от което се е ползвало HIS до 31 декември 2013 г. В действителност жалбоподателят изобщо не е разгледал освобождаването от данъци в своите мнения относно решението за откриване на процедурата. Аргументи, свързани с освобождаването от данъци като отделен елемент от жалбата, бяха представени само по отношение на статута на HIS след преобразуването му през 2014 г. (77) Евентуални мерки за държавна помощ в полза на HIS eG обаче не са предмет на настоящото решение, тъй като те не са били в обхвата на решението за откриване на процедурата.

77

| (138) | В решението за откриване на процедурата Комисията не можеше да изключи възможността да е предоставено избирателно предимство на HIS и посочи, че оценката на избирателното предимство зависи от въпроса дали HIS е било предприятие (вж. съображения 52—53 от решението за откриване на процедурата). Тъй като Комисията стига до заключението, че HIS е извършвало стопанска дейност по отношение на продажбите на германски частни и чуждестранни университети (вж. съображение 133), не е възможно да се изключи възможността въпросните данъчни мерки да са били избирателни. |
| --- | --- |

(138)

В решението за откриване на процедурата Комисията не можеше да изключи възможността да е предоставено избирателно предимство на HIS и посочи, че оценката на избирателното предимство зависи от въпроса дали HIS е било предприятие (вж. съображения 52—53 от решението за откриване на процедурата). Тъй като Комисията стига до заключението, че HIS е извършвало стопанска дейност по отношение на продажбите на германски частни и чуждестранни университети (вж. съображение 133), не е възможно да се изключи възможността въпросните данъчни мерки да са били избирателни.

| (139) | И накрая, като се има предвид, че това е услуга, която по принцип може да бъде предоставяна в други държави членки или от предприятия от други държави членки, мерките са имали потенциала да нарушат конкуренцията, дотолкова че това би могло да засегне търговията между държавите членки. Ето защо данъчните мерки, от които се възползва HIS, може да са представлявали държавна помощ. |
| --- | --- |

(139)

И накрая, като се има предвид, че това е услуга, която по принцип може да бъде предоставяна в други държави членки или от предприятия от други държави членки, мерките са имали потенциала да нарушат конкуренцията, дотолкова че това би могло да засегне търговията между държавите членки. Ето защо данъчните мерки, от които се възползва HIS, може да са представлявали държавна помощ.

5.2.   Съществуваща помощ

Съществуваща помощ

| (140) | Доколкото преките безвъзмездни средства, предоставени на HIS в периода 1976—2013 г., са представлявали държавна помощ, Комисията счита, че те са представлявали съществуваща помощ поради обяснените по-долу причини. Ако въпросните данъчни мерки са представлявали също и държавна помощ (вж. съображение 139), Комисията счита, че тези мерки също са представлявали и съществуваща помощ (78) поради следните причини. |
| --- | --- |

(140)

Доколкото преките безвъзмездни средства, предоставени на HIS в периода 1976—2013 г., са представлявали държавна помощ, Комисията счита, че те са представлявали съществуваща помощ поради обяснените по-долу причини. Ако въпросните данъчни мерки са представлявали също и държавна помощ (вж. съображение 139), Комисията счита, че тези мерки също са представлявали и съществуваща помощ (78) поради следните причини.

78

| (141) | Съгласно член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589 (79) мярка за помощ представлява съществуваща помощ, ако може да се установи, че в момента на въвеждането ѝ в действие не е представлявала държавна помощ, а е станала държавна помощ поради еволюцията на вътрешния пазар, но не е била изменяна от държавата членка. |
| --- | --- |

(141)

Съгласно член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589 (79) мярка за помощ представлява съществуваща помощ, ако може да се установи, че в момента на въвеждането ѝ в действие не е представлявала държавна помощ, а е станала държавна помощ поради еволюцията на вътрешния пазар, но не е била изменяна от държавата членка.

79

| (142) | Съществуващите мерки за помощ се ползват с правна защита, докато Комисията не установи тяхната несъвместимост с вътрешния пазар (80) и не нареди подходящи мерки, ориентирани към бъдещето (вж. член 108, параграф 1 от Договора (81) и член 22 от Регламент (ЕС) 2015/1589 (82)). |
| --- | --- |

(142)

Съществуващите мерки за помощ се ползват с правна защита, докато Комисията не установи тяхната несъвместимост с вътрешния пазар (80) и не нареди подходящи мерки, ориентирани към бъдещето (вж. член 108, параграф 1 от Договора (81) и член 22 от Регламент (ЕС) 2015/1589 (82)).

80

81

82

| (143) | За да се установи, че въпросните мерки (както са описани в съображение 13) представляват съществуваща помощ съгласно член 1, буква б), точка v), първо изречение от Регламент (ЕС) 2015/1589, първо трябва да се установи, че не е имало пазар за въпросните продукти и услуги, когато държавата е започнала да предоставя финансиране на HIS. |
| --- | --- |

(143)

За да се установи, че въпросните мерки (както са описани в съображение 13) представляват съществуваща помощ съгласно член 1, буква б), точка v), първо изречение от Регламент (ЕС) 2015/1589, първо трябва да се установи, че не е имало пазар за въпросните продукти и услуги, когато държавата е започнала да предоставя финансиране на HIS.

| (144) | С оглед на горните съображения, след проучване на въпроса за това дали е имало пазар за услуги по обработка на електронни данни на университети (софтуер за университетите), когато мерките са влезли в сила през 1976 г., Комисията проучва дали евентуални последващи промени може да са засегнали действителната същност на първоначалната мярка. Такива промени могат да се отнасят до естеството на предимството или източника на финансиране, целта или правното основание на помощта, бенефициерите или обхвата на дейностите на бенефициерите) по такъв начин, че съществуващата помощ като цяло да се трансформира в нова помощ. |
| --- | --- |

(144)

С оглед на горните съображения, след проучване на въпроса за това дали е имало пазар за услуги по обработка на електронни данни на университети (софтуер за университетите), когато мерките са влезли в сила през 1976 г., Комисията проучва дали евентуални последващи промени може да са засегнали действителната същност на първоначалната мярка. Такива промени могат да се отнасят до естеството на предимството или източника на финансиране, целта или правното основание на помощта, бенефициерите или обхвата на дейностите на бенефициерите) по такъв начин, че съществуващата помощ като цяло да се трансформира в нова помощ.

5.2.1.   Не е имало пазар за софтуер за университетите през 1976 г.

Не е имало пазар за софтуер за университетите през 1976 г.

| (145) | Комисията счита, че жалбоподателят не е могъл да докаже, че към момента на стартиране на въпросните мерки, включително данъчните мерки, през 1976 г. е съществувал пазар за продуктите на HIS, и по-конкретно, за обработка на електронни данни/ИТ продукти и услуги (83) за управление на университети. По-голямата част от мненията на университетите бяха в подкрепа на аргумента, представен от Германия, че пазарът на софтуер за управление на университети се е развил преди около 12—14 години, както и че най-ранният момент, в който би могъл да съществува такъв пазар, е през 1993 г. Няколко заинтересовани страни отбелязаха, че макар доставчици на поне част от приложенията за управление на университети да са съществували вече от известно време, дори и днес не съществува напълно завършен пазар на продукти за обработка на електронни данни/ИТ продукти и услуги за управление на университети. Според тях, като се изключи HIS, няма нито един доставчик, който да може да предоставя пълния кръг от продукти и услуги, които предлага HIS (вж. съображение (38)). |
| --- | --- |

(145)

Комисията счита, че жалбоподателят не е могъл да докаже, че към момента на стартиране на въпросните мерки, включително данъчните мерки, през 1976 г. е съществувал пазар за продуктите на HIS, и по-конкретно, за обработка на електронни данни/ИТ продукти и услуги (83) за управление на университети. По-голямата част от мненията на университетите бяха в подкрепа на аргумента, представен от Германия, че пазарът на софтуер за управление на университети се е развил преди около 12—14 години, както и че най-ранният момент, в който би могъл да съществува такъв пазар, е през 1993 г. Няколко заинтересовани страни отбелязаха, че макар доставчици на поне част от приложенията за управление на университети да са съществували вече от известно време, дори и днес не съществува напълно завършен пазар на продукти за обработка на електронни данни/ИТ продукти и услуги за управление на университети. Според тях, като се изключи HIS, няма нито един доставчик, който да може да предоставя пълния кръг от продукти и услуги, които предлага HIS (вж. съображение (38)).

83

| (146) | Твърденията на жалбоподателя през 2012 г., че „преди 2000 г. е съществувал само HISТ-GX софтуерът“ (84), че „развитията през последните седем [курсивът е добавен от автора] години показват, че частните доставчици са в състояние да доставят на заинтересовани университети интегриран софтуер за управление на университетски комплекси“ (85), в съчетание със спекулативните твърдения на жалбоподателя, че в Германия и в чужбина са съществували предприятия, които са осъществявали дейност или са имали възможност да осъществяват [курсивът е добавен от автора] дейност през 70-те години на ХХ век на пазара на софтуер за управление на университети (86) (вж. стр. 4 от коментарите на жалбоподателя от 4 април 2016 г. и съображение (53)), доказаха на Комисията, че през 1976 г. в Германия не е съществувал пазар на софтуер за управление на университети. Поради това съмненията на Комисията по отношение на въпроса дали такъв пазар е съществувал през 1976 г. бяха отстранени. |
| --- | --- |

(146)

Твърденията на жалбоподателя през 2012 г., че „преди 2000 г. е съществувал само HISТ-GX софтуерът“ (84), че „развитията през последните седем [курсивът е добавен от автора] години показват, че частните доставчици са в състояние да доставят на заинтересовани университети интегриран софтуер за управление на университетски комплекси“ (85), в съчетание със спекулативните твърдения на жалбоподателя, че в Германия и в чужбина са съществували предприятия, които са осъществявали дейност или са имали възможност да осъществяват [курсивът е добавен от автора] дейност през 70-те години на ХХ век на пазара на софтуер за управление на университети (86) (вж. стр. 4 от коментарите на жалбоподателя от 4 април 2016 г. и съображение (53)), доказаха на Комисията, че през 1976 г. в Германия не е съществувал пазар на софтуер за управление на университети. Поради това съмненията на Комисията по отношение на въпроса дали такъв пазар е съществувал през 1976 г. бяха отстранени.

84

седем

85

са имали възможност

86

| (147) | Комисията счита, че развитията в областта на обработката на електронни данни/ИТ продуктите и услугите за управление на университетите за германския сектор на висшето образование водят до развитието на вътрешния пазар по смисъла на член 1, буква б), подточка v) от Процедурния регламент (вж. съображение (91) от решението за откриване). Това заключение се подкрепя от редица мнения (включително това на Германия) относно решението за откриване, че в даден момент през последните едно, две или три десетилетия се е развил съответният пазар поне в няколко частични области в рамките на сектора на софтуерните услуги за университети в Германия (вж. съображения (38) и (65). |
| --- | --- |

(147)

Комисията счита, че развитията в областта на обработката на електронни данни/ИТ продуктите и услугите за управление на университетите за германския сектор на висшето образование водят до развитието на вътрешния пазар по смисъла на член 1, буква б), подточка v) от Процедурния регламент (вж. съображение (91) от решението за откриване). Това заключение се подкрепя от редица мнения (включително това на Германия) относно решението за откриване, че в даден момент през последните едно, две или три десетилетия се е развил съответният пазар поне в няколко частични области в рамките на сектора на софтуерните услуги за университети в Германия (вж. съображения (38) и (65).

5.2.2.   Не е имало значителни промени на мерките

Не е имало значителни промени на мерките

| (148) | Ако мерките наистина са се превърнали в държавна помощ в някакъв момент в периода 1976—2013 г., трябва да се провери дали са претърпели значителни промени, които са засегнали тяхната действителна същност и това е довело до нова държавна помощ. |
| --- | --- |

(148)

Ако мерките наистина са се превърнали в държавна помощ в някакъв момент в периода 1976—2013 г., трябва да се провери дали са претърпели значителни промени, които са засегнали тяхната действителна същност и това е довело до нова държавна помощ.

| (149) | Съгласно решението по дело Government of Gibraltar/Комисия не всяко изменение на съществуващата помощ следва да се разглежда като промяна на съществуваща помощ в нова помощ. Съгласно решението по това дело „само когато изменението засяга първоначалната схема в нейното същество, се оказва, че тази схема е преобразувана в нова схема за помощи“ (87). Промените в схемата са съществени, ако са променени някои от основните ѝ елементи, като например естеството на финансиране или източникът му, правното ѝ основание, преследваната цел или бенефициерите (88). |
| --- | --- |

(149)

Съгласно решението по дело Government of Gibraltar/Комисия не всяко изменение на съществуващата помощ следва да се разглежда като промяна на съществуваща помощ в нова помощ. Съгласно решението по това дело „само когато изменението засяга първоначалната схема в нейното същество, се оказва, че тази схема е преобразувана в нова схема за помощи“ (87). Промените в схемата са съществени, ако са променени някои от основните ѝ елементи, като например естеството на финансиране или източникът му, правното ѝ основание, преследваната цел или бенефициерите (88).

Government of Gibraltar/Комисия

87

88

| (150) | Комисията счита, че нейните съмнения относно това дали са настъпили значителни промени във финансирането на HIS между 1976 и 2013 г. (вж. съображения 90, 92 и 93 от решението за откриване на процедурата) са били отстранени. Естеството на мерките, източникът на финансиране, правното основание, целите на финансирането и обхватът на бенефициерите не са се променили след въвеждането на мерките поради изложените по-долу причини. |
| --- | --- |

(150)

Комисията счита, че нейните съмнения относно това дали са настъпили значителни промени във финансирането на HIS между 1976 и 2013 г. (вж. съображения 90, 92 и 93 от решението за откриване на процедурата) са били отстранени. Естеството на мерките, източникът на финансиране, правното основание, целите на финансирането и обхватът на бенефициерите не са се променили след въвеждането на мерките поради изложените по-долу причини.

5.2.2.1.   Естество на финансирането

Естество на финансирането

| (151) | В решението по делото „Namur-Les Assurances du Crédit SA“ Съдът е разяснил, че „... появата на нова помощ или изменението на съществуваща помощ не може да се оценява според мащаба на помощта или, по-конкретно, нейния финансов размер във всеки момент от живота на предприятието, ако помощта е предоставена съгласно по-ранни законови разпоредби, които остават непроменени“ (89). Комисията счита, че увеличението на финансирането не засяга същността на схемата, ако увеличението е пропорционално на увеличението на съответните разходи за осъществяването на същата дейност, както са показали редица решения на Комисията в сектора на телевизионното и радиоразпръскване (90). |
| --- | --- |

(151)

В решението по делото „Namur-Les Assurances du Crédit SA“ Съдът е разяснил, че „... появата на нова помощ или изменението на съществуваща помощ не може да се оценява според мащаба на помощта или, по-конкретно, нейния финансов размер във всеки момент от живота на предприятието, ако помощта е предоставена съгласно по-ранни законови разпоредби, които остават непроменени“ (89). Комисията счита, че увеличението на финансирането не засяга същността на схемата, ако увеличението е пропорционално на увеличението на съответните разходи за осъществяването на същата дейност, както са показали редица решения на Комисията в сектора на телевизионното и радиоразпръскване (90).

89

90

| (152) | Германия потвърждава, че размерът на прякото държавно финансиране се е увеличил много малко в номинално изражение (от 2 527 000 германски марки през 1976 г. на 6 981 000 германски марки през 2001 г. и 4 230 000 евро през 2013 г.), а промененият размер произтича от характера на финансирането — финансиране на дефицит, който е бил свързан с увеличения брой студенти, като отражение е оказала и инфлацията. |
| --- | --- |

(152)

Германия потвърждава, че размерът на прякото държавно финансиране се е увеличил много малко в номинално изражение (от 2 527 000 германски марки през 1976 г. на 6 981 000 германски марки през 2001 г. и 4 230 000 евро през 2013 г.), а промененият размер произтича от характера на финансирането — финансиране на дефицит, който е бил свързан с увеличения брой студенти, като отражение е оказала и инфлацията.

| (153) | Комисията счита, че естеството на финансирането не се е променило значително. Първо, формата на финансиране е останала непроменена: преки безвъзмездни средства и освобождаване от Закона за корпоративния данък и Закона за търговския данък. Второ, равнището на финансиране чрез преките безвъзмездни средства не се е променило значително. Като цяло равнището на преките безвъзмездни средства се е увеличило около 2,9 пъти през периода 1976—2013 г. Успоредно с това броят на студентите се е увеличил значително през същия период от време. През 1976/77 г. броят на студентите в Германия е бил 872 125 (91), а през 2013/14 г. е бил три пъти по-голям — 2 616 881 (92). През 2013 г. равнището на цените в Германия е било 2,3 пъти по-високо, отколкото през 1976 г. (93) Въз основа на тази информация Комисията счита, че естеството и равнището на финансиране не са се променили значително, тъй като броят на студентите се е увеличил много повече, отколкото равнището на пряко финансиране с безвъзмездни средства за дейностите на HIS, като се отчете и равнището на инфлацията в Германия в периода 1976—2014 г. |
| --- | --- |

(153)

Комисията счита, че естеството на финансирането не се е променило значително. Първо, формата на финансиране е останала непроменена: преки безвъзмездни средства и освобождаване от Закона за корпоративния данък и Закона за търговския данък. Второ, равнището на финансиране чрез преките безвъзмездни средства не се е променило значително. Като цяло равнището на преките безвъзмездни средства се е увеличило около 2,9 пъти през периода 1976—2013 г. Успоредно с това броят на студентите се е увеличил значително през същия период от време. През 1976/77 г. броят на студентите в Германия е бил 872 125 (91), а през 2013/14 г. е бил три пъти по-голям — 2 616 881 (92). През 2013 г. равнището на цените в Германия е било 2,3 пъти по-високо, отколкото през 1976 г. (93) Въз основа на тази информация Комисията счита, че естеството и равнището на финансиране не са се променили значително, тъй като броят на студентите се е увеличил много повече, отколкото равнището на пряко финансиране с безвъзмездни средства за дейностите на HIS, като се отчете и равнището на инфлацията в Германия в периода 1976—2014 г.

91

92

93

| (154) | Равнището на „финансиране“ чрез освобождаване от данъци не е било променено значително, като се има предвид посоченото от Германия в представените от нея мнения (вж. съображение 79), че от 2016 г. данъчните задължения на дружеството съгласно Закона за корпоративния данък и Закона за търговския данък биха били нулеви, дори и да е било задължено да плати тези данъци. |
| --- | --- |

(154)

Равнището на „финансиране“ чрез освобождаване от данъци не е било променено значително, като се има предвид посоченото от Германия в представените от нея мнения (вж. съображение 79), че от 2016 г. данъчните задължения на дружеството съгласно Закона за корпоративния данък и Закона за търговския данък биха били нулеви, дори и да е било задължено да плати тези данъци.

5.2.2.2.   Източник и начин на финансиране, правно основание

Източник и начин на финансиране, правно основание

| (155) | Комисията счита, че източникът, начинът на финансиране и правното основание на преките безвъзмездни средства са останали едни и същи през целия период: източникът на финансиране е бюджетът на федералната държава и провинциите. Фактът, че съфинансирането от университетите се е увеличило като дял в контекста на цялостното финансиране на дейността (от 35,7 % на 74,1 %), не представлява значително изменение на финансирането поради следните причини. Първо, равнището на „държавно“ финансиране, по-специално дялът на държавната помощ, номинално е останало същото, както е обяснено в предходния раздел. Второ, след 1976 г. правното основание всъщност е предвиждало, че финансирането може да бъде допълнено с приходи, ако е необходимо. Ето защо Комисията не е съгласна с твърдението на жалбоподателя, че начинът на финансиране „постоянно се е променял“. През годините съответната формулировка на Satzung език е останала сходна: „Собствениците предоставят необходимите ресурси за изпълнението на целта, определена с подзаконовите актове, доколкото не се получават частни средства“ (94). Освен това в решението по делото Namur-Les Assurances du Crédit SA, вж. съображение (151), съдът разрешава този вид изменение на схема, при условие че законовите разпоредби, на които се основава предоставянето на помощта, остават същите. |
| --- | --- |

(155)

Комисията счита, че източникът, начинът на финансиране и правното основание на преките безвъзмездни средства са останали едни и същи през целия период: източникът на финансиране е бюджетът на федералната държава и провинциите. Фактът, че съфинансирането от университетите се е увеличило като дял в контекста на цялостното финансиране на дейността (от 35,7 % на 74,1 %), не представлява значително изменение на финансирането поради следните причини. Първо, равнището на „държавно“ финансиране, по-специално дялът на държавната помощ, номинално е останало същото, както е обяснено в предходния раздел. Второ, след 1976 г. правното основание всъщност е предвиждало, че финансирането може да бъде допълнено с приходи, ако е необходимо. Ето защо Комисията не е съгласна с твърдението на жалбоподателя, че начинът на финансиране „постоянно се е променял“. През годините съответната формулировка на Satzung език е останала сходна: „Собствениците предоставят необходимите ресурси за изпълнението на целта, определена с подзаконовите актове, доколкото не се получават частни средства“ (94). Освен това в решението по делото Namur-Les Assurances du Crédit SA, вж. съображение (151), съдът разрешава този вид изменение на схема, при условие че законовите разпоредби, на които се основава предоставянето на помощта, остават същите.

94

Namur-Les Assurances du Crédit SA

| (156) | Комисията не е съгласна със становището на жалбоподателя, че начинът на финансиране се е променил, тъй като става въпрос за поредица от безвъзмездни средства с променящи се равнища. (Вж. съображение (51)) Комисията счита, че преките безвъзмездни средства всъщност са представлявали съществуваща схема за помощ, а не са били поредица от индивидуални годишни преки безвъзмездни средства. Съгласно член 1, буква г) от Регламент (ЕС) 2015/1589 „схема за помощ“ означава всеки акт, на базата на който и без да се изискват допълнителни мерки за прилагане, може да се предостави индивидуална помощ на предприятия, определени в акта по общ и абстрактен начин и всеки акт, на базата на който помощ, която не е свързана с конкретен проект, може да бъде предоставена на едно или няколко предприятия за неопределен период от време и/или в неопределен размер [курсивът е добавен]“. |
| --- | --- |

(156)

Комисията не е съгласна със становището на жалбоподателя, че начинът на финансиране се е променил, тъй като става въпрос за поредица от безвъзмездни средства с променящи се равнища. (Вж. съображение (51)) Комисията счита, че преките безвъзмездни средства всъщност са представлявали съществуваща схема за помощ, а не са били поредица от индивидуални годишни преки безвъзмездни средства. Съгласно член 1, буква г) от Регламент (ЕС) 2015/1589 „схема за помощ“ означава всеки акт, на базата на който и без да се изискват допълнителни мерки за прилагане, може да се предостави индивидуална помощ на предприятия, определени в акта по общ и абстрактен начин и всеки акт, на базата на който помощ, която не е свързана с конкретен проект, може да бъде предоставена на едно или няколко предприятия за неопределен период от време и/или в неопределен размер [курсивът е добавен]“.

| (157) | Комисията счита, че особеностите на прякото финансиране, както и данъчните мерки по отношение на HIS, са представлявали схема за държавна помощ. Това е така, защото правните основания са представлявали „акт, на основата на който помощ, която не е свързана с конкретен проект, може да бъде [да е била] предоставена на едно (...) предприятие за неопределен период от време [и] в неопределен размер.“ Механизмите за предоставяне на средствата не са изисквали допълнителни актове за изпълнение. |
| --- | --- |

(157)

Комисията счита, че особеностите на прякото финансиране, както и данъчните мерки по отношение на HIS, са представлявали схема за държавна помощ. Това е така, защото правните основания са представлявали „акт, на основата на който помощ, която не е свързана с конкретен проект, може да бъде [да е била] предоставена на едно (...) предприятие за неопределен период от време [и] в неопределен размер.“ Механизмите за предоставяне на средствата не са изисквали допълнителни актове за изпълнение.

| (158) | Въз основа на горепосочените закони и факти Комисията стига до заключението, че годишните преки безвъзмездни средства са представлявали съществуваща de facto схема за помощ, както и че размерът, начинът и източникът на финансирането не са претърпели съществена промяна по смисъла на приложимата съдебна практика, Гибралтар/Комисията, Namur-Les Assurances du Crédit и Решение на Комисията C(2008) 725 окончателен от 27 февруари 2008 г., SA.21395 E 8/2006 (ex CP 110/2004 et CP 126/2004) - Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT. |
| --- | --- |

(158)

Въз основа на горепосочените закони и факти Комисията стига до заключението, че годишните преки безвъзмездни средства са представлявали съществуваща de facto схема за помощ, както и че размерът, начинът и източникът на финансирането не са претърпели съществена промяна по смисъла на приложимата съдебна практика, Гибралтар/Комисията, Namur-Les Assurances du Crédit и Решение на Комисията C(2008) 725 окончателен от 27 февруари 2008 г., SA.21395 E 8/2006 (ex CP 110/2004 et CP 126/2004) - Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT.

de facto

Гибралтар/Комисията, Namur-Les Assurances du Crédit

Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT

| (159) | Като се има предвид, че правното основание в Satzung е останало непроменено през разглеждания период (вж. съображение (155)), Комисията счита, че не е имало значителна промяна в правното основание за предоставянето на преките безвъзмездни средства. |
| --- | --- |

(159)

Като се има предвид, че правното основание в Satzung е останало непроменено през разглеждания период (вж. съображение (155)), Комисията счита, че не е имало значителна промяна в правното основание за предоставянето на преките безвъзмездни средства.

| (160) | Комисията счита, че не е имало съществено изменение на правното основание за данъчните облекчения. Първо, формулировката на Satzung, с която се установява целта от обществен интерес („gemeinnützig“) на функционирането на HIS, също е останала непроменена през годините: „Предприятието обслужва изключително и пряко цели от обществен интерес“ по смисъла на данъчното законодателство, отнасящо се до целите от обществен интерес (95). |
| --- | --- |

(160)

Комисията счита, че не е имало съществено изменение на правното основание за данъчните облекчения. Първо, формулировката на Satzung, с която се установява целта от обществен интерес („gemeinnützig“) на функционирането на HIS, също е останала непроменена през годините: „Предприятието обслужва изключително и пряко цели от обществен интерес“ по смисъла на данъчното законодателство, отнасящо се до целите от обществен интерес (95).

95

| (161) | Второ, правните разпоредби, които са в основата на освобождаването от данъци, не са били променяни или не са били променяни съществено след 1 януари 1976 г., когато HIS е било основано (96). Правното основание на освобождаването от данъци е включвало Закона за корпоративния данък, Закона за търговския данък и Данъчния кодекс. Германия обясни, че въпросното освобождаване от данъци (раздел 5 на Закона за корпоративния данък и раздел 3 на Закона за търговския данък) се отнасят до раздели 51 и следващите от Данъчния кодекс. Вж. съображение (78) и бележки под линия 46, 47 и 48.) В раздел 52 на Данъчния кодекс („AO“) всъщност са посочени две дейности, които съгласно регламента се определят като дейност с общественополезна цел: подкрепа за наука и изследвания (раздел 52, параграф 1) и подкрепа за образование и обучение (раздел 52, параграф 7). Следователно в настоящия текст на приложимите закони освобождаването от въпросните данъци произтича от комбинация между раздел 5 и раздел 3 съответно от Закона за корпоративния данък и Закона за търговския данък, и раздел 52 от Данъчния кодекс, |
| --- | --- |

(161)

Второ, правните разпоредби, които са в основата на освобождаването от данъци, не са били променяни или не са били променяни съществено след 1 януари 1976 г., когато HIS е било основано (96). Правното основание на освобождаването от данъци е включвало Закона за корпоративния данък, Закона за търговския данък и Данъчния кодекс. Германия обясни, че въпросното освобождаване от данъци (раздел 5 на Закона за корпоративния данък и раздел 3 на Закона за търговския данък) се отнасят до раздели 51 и следващите от Данъчния кодекс. Вж. съображение (78) и бележки под линия 46, 47 и 48.) В раздел 52 на Данъчния кодекс („AO“) всъщност са посочени две дейности, които съгласно регламента се определят като дейност с общественополезна цел: подкрепа за наука и изследвания (раздел 52, параграф 1) и подкрепа за образование и обучение (раздел 52, параграф 7). Следователно в настоящия текст на приложимите закони освобождаването от въпросните данъци произтича от комбинация между раздел 5 и раздел 3 съответно от Закона за корпоративния данък и Закона за търговския данък, и раздел 52 от Данъчния кодекс,

96

| (162) | Що се отнася до въпроса за това дали и под каква форма приложимите данъчни закони са били в сила към момента на основаването на HIS, Комисията стигна до следното заключение: Законът за корпоративния данък от 1976 г. вече е включвал освобождаването от корпоративен данък на организациите с общественополезна цел. (Вж. раздел 4, параграф 1, точка 6) от текста от 24 май 1965 г. (97): „Корпорации, обединения на лица и активи, които в съответствие с техните устави, основополагащи принципи или други закони и съгласно тяхното действително управление работят за постигането на изключително и пряко църковни, нестопански или благотворителни цели, са освободени от корпоративен данък“ и го сравнете с почти идентичната формулировка на действащия закон (вж. бележка под линия 46). |
| --- | --- |

(162)

Що се отнася до въпроса за това дали и под каква форма приложимите данъчни закони са били в сила към момента на основаването на HIS, Комисията стигна до следното заключение: Законът за корпоративния данък от 1976 г. вече е включвал освобождаването от корпоративен данък на организациите с общественополезна цел. (Вж. раздел 4, параграф 1, точка 6) от текста от 24 май 1965 г. (97): „Корпорации, обединения на лица и активи, които в съответствие с техните устави, основополагащи принципи или други закони и съгласно тяхното действително управление работят за постигането на изключително и пряко църковни, нестопански или благотворителни цели, са освободени от корпоративен данък“ и го сравнете с почти идентичната формулировка на действащия закон (вж. бележка под линия 46).

97

| (163) | Законът за търговския данък през 2013 г. е съдържал почти идентично формулирано освобождаване от данъци като параграф 3, точка 6 от текста на същия закон от 25 май 1965 г. (98) Следователно, когато HIS е било основано, освобождаването от данъци вече е било в сила. |
| --- | --- |

(163)

Законът за търговския данък през 2013 г. е съдържал почти идентично формулирано освобождаване от данъци като параграф 3, точка 6 от текста на същия закон от 25 май 1965 г. (98) Следователно, когато HIS е било основано, освобождаването от данъци вече е било в сила.

98

| (164) | Първият текст на германския данъчен кодекс е приет на 23 март 1976 г., т.е. около три месеца след основаването на HIS. Това вероятно е причината, поради която в Satzung на HIS от 1976—77 г. има позоваване на „предшественика“ на AO, Регламента относно организациите с общественополезна цел („Gemeinnützigkeitsverordnung“ от 24 декември 1953 г.). |
| --- | --- |

(164)

Първият текст на германския данъчен кодекс е приет на 23 март 1976 г., т.е. около три месеца след основаването на HIS. Това вероятно е причината, поради която в Satzung на HIS от 1976—77 г. има позоваване на „предшественика“ на AO, Регламента относно организациите с общественополезна цел („Gemeinnützigkeitsverordnung“ от 24 декември 1953 г.).

| (165) | С Регламента относно организациите с общественополезна цел от 1953 г. (99) се прилагат раздели 17—19 на „Закона за изменение на някои данъчни правила“ от 1934 г. С този закон от 1934 г., в раздел 17 от него, „науката“ и „образованието“ изрично се подкрепят като благотворителна дейност (100). Така, в съчетание с Регламента относно организациите с общественополезна цел от 1953 г., в Закона от 1934 г. до влизането в сила на AO се е предвиждало освобождаване от данъчно облагане на субектите, извършващи дейности с общественополезна цел, като например подкрепата на образованието (101). |
| --- | --- |

(165)

С Регламента относно организациите с общественополезна цел от 1953 г. (99) се прилагат раздели 17—19 на „Закона за изменение на някои данъчни правила“ от 1934 г. С този закон от 1934 г., в раздел 17 от него, „науката“ и „образованието“ изрично се подкрепят като благотворителна дейност (100). Така, в съчетание с Регламента относно организациите с общественополезна цел от 1953 г., в Закона от 1934 г. до влизането в сила на AO се е предвиждало освобождаване от данъчно облагане на субектите, извършващи дейности с общественополезна цел, като например подкрепата на образованието (101).

99

100

101

| (166) | Предвид тази непрекъсната връзка между закони и регламенти, които изрично се отнасят за въпросното освобождаване от данъци, Комисията стига до заключението, че правното основание е останало същото по смисъла на Решение на Комисията по дело Aide d’État E 8/2006 (ex CP 110/2004 et CP 126/2004) - Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT, както и решението по делото Government of Gibraltar/Комисия. |
| --- | --- |

(166)

Предвид тази непрекъсната връзка между закони и регламенти, които изрично се отнасят за въпросното освобождаване от данъци, Комисията стига до заключението, че правното основание е останало същото по смисъла на Решение на Комисията по дело Aide d’État E 8/2006 (ex CP 110/2004 et CP 126/2004) - Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT, както и решението по делото Government of Gibraltar/Комисия.

Aide d’État

Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT

5.2.2.3.   Цели за публично финансиране и подкрепяни продукти/услуги

Цели за публично финансиране и подкрепяни продукти/услуги

| (167) | Комисията счита, че дейностите на HIS също са останали непроменени. Целта на публичното финансиране, подкрепата за университетите, особено в областта на обработката на електронни данни/информационните технологии, е останала непроменена, както е установено в самото решение за откриване — в съображение (82). Представените мнения също така потвърдиха позицията на Германия, че дейностите на HIS, финансирани с публични средства, по същество са останали непроменени в продължение на четиридесет години (вж. съображение (36). |
| --- | --- |

(167)

Комисията счита, че дейностите на HIS също са останали непроменени. Целта на публичното финансиране, подкрепата за университетите, особено в областта на обработката на електронни данни/информационните технологии, е останала непроменена, както е установено в самото решение за откриване — в съображение (82). Представените мнения също така потвърдиха позицията на Германия, че дейностите на HIS, финансирани с публични средства, по същество са останали непроменени в продължение на четиридесет години (вж. съображение (36).

| (168) | Комисията отбелязва, че са съществували малки разлики във формулировката на Satzung относно целта в периода 1976—77 г. и следващите години, но тази разлика е била чисто семантична. Формулировката относно целите на HIS GmbH през 1976—77 г. е била следната: „а) Разработването и усъвършенстването на информационни системи, които да са основата за решения в областта на висшето образование, и процедури за рационализация във висшите учебни заведения; и б) предоставянето на консултации и сътрудничество при въвеждането и прилагането на информационни системи“. През следващите години формулировката леко е била променена: „Целта на предприятието е да подкрепя висшите учебни заведения и компетентните органи в усилията им да постигнат рационално и ефективно изпълнение на своята роля в областта на висшето образование чрез: а) разработване на процедури за рационализация на университетската администрация и подпомагане на тяхното въвеждане и прилагане; (...) г) осигуряване на предоставянето на информация и организиране на обмена на информация“. Комисията счита, че и двете формулировки са широки, но са насочени към обработката на електронни данни. Комисията също така счита, че формулировката на Satzung относно целта е трябвало да бъде достатъчно широка, за да позволи адаптирането на услугите към променящите се технологични изисквания. Същевременно формулировката не е била неограничена, тъй като задачата за „разработване на процедури за рационализация на администрацията на висшите учебни заведения и сътрудничество при тяхното въвеждане и прилагане“ не може да се разбира като позволяваща на HIS да извършва дейности, различни от предоставянето на услуги за електронна обработка на данни/ИТ продукти и услуги. |
| --- | --- |

(168)

Комисията отбелязва, че са съществували малки разлики във формулировката на Satzung относно целта в периода 1976—77 г. и следващите години, но тази разлика е била чисто семантична. Формулировката относно целите на HIS GmbH през 1976—77 г. е била следната: „а) Разработването и усъвършенстването на информационни системи, които да са основата за решения в областта на висшето образование, и процедури за рационализация във висшите учебни заведения; и б) предоставянето на консултации и сътрудничество при въвеждането и прилагането на информационни системи“. През следващите години формулировката леко е била променена: „Целта на предприятието е да подкрепя висшите учебни заведения и компетентните органи в усилията им да постигнат рационално и ефективно изпълнение на своята роля в областта на висшето образование чрез: а) разработване на процедури за рационализация на университетската администрация и подпомагане на тяхното въвеждане и прилагане; (...) г) осигуряване на предоставянето на информация и организиране на обмена на информация“. Комисията счита, че и двете формулировки са широки, но са насочени към обработката на електронни данни. Комисията също така счита, че формулировката на Satzung относно целта е трябвало да бъде достатъчно широка, за да позволи адаптирането на услугите към променящите се технологични изисквания. Същевременно формулировката не е била неограничена, тъй като задачата за „разработване на процедури за рационализация на администрацията на висшите учебни заведения и сътрудничество при тяхното въвеждане и прилагане“ не може да се разбира като позволяваща на HIS да извършва дейности, различни от предоставянето на услуги за електронна обработка на данни/ИТ продукти и услуги.

| (169) | Що се отнася до продуктите и услугите на HIS през годините, Комисията е уверена, че предоставеният от Германия преглед на продуктите по време на официалната процедура по разследване (вж. съображение (94)), както и фактът, че ранната версия на някои от продуктите вече е била предоставена през 1976 г., са достатъчни доказателства за Комисията, че през годините HIS GmbH непрекъснато е предоставяло такава гама от продукти. |
| --- | --- |

(169)

Що се отнася до продуктите и услугите на HIS през годините, Комисията е уверена, че предоставеният от Германия преглед на продуктите по време на официалната процедура по разследване (вж. съображение (94)), както и фактът, че ранната версия на някои от продуктите вече е била предоставена през 1976 г., са достатъчни доказателства за Комисията, че през годините HIS GmbH непрекъснато е предоставяло такава гама от продукти.

| (170) | Ето защо Комисията стига до заключението, че дейностите на HIS, подпомагани с публични средства, не са били изменени съществено през разглеждания период. |
| --- | --- |

(170)

Ето защо Комисията стига до заключението, че дейностите на HIS, подпомагани с публични средства, не са били изменени съществено през разглеждания период.

5.2.3.   Заключения относно публичното финансиране на HIS в периода 1976—2013 г.

Заключения относно публичното финансиране на HIS в периода 1976—2013 г.

| (171) | Мерките в полза на HIS в периода 1976—2013 г., доколкото те са представлявали държавна помощ, са представлявали съществуваща помощ съгласно член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589. |
| --- | --- |

(171)

Мерките в полза на HIS в периода 1976—2013 г., доколкото те са представлявали държавна помощ, са представлявали съществуваща помощ съгласно член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589.

| (172) | Тъй като в съображение (16) от решението за откриване от неговия обхват на разглеждане бяха изключени всякакви евентуални мерки в полза на HIS eG от 2014 г. насам, настоящото решение не се отнася до разглеждането на тези мерки. |
| --- | --- |

(172)

Тъй като в съображение (16) от решението за откриване от неговия обхват на разглеждане бяха изключени всякакви евентуални мерки в полза на HIS eG от 2014 г. насам, настоящото решение не се отнася до разглеждането на тези мерки.

6.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (173) | Следователно Комисията стига до заключението, че съмненията, изразени в решението за откриване, са успешно отстранени. |
| --- | --- |

(173)

Следователно Комисията стига до заключението, че съмненията, изразени в решението за откриване, са успешно отстранени.

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Мерките, които Германия е привела в действие за Hochschul-Informations-System GmbH в периода 1976—2013 г., доколкото са представлявали държавна помощ, са представлявали съществуваща помощ съгласно член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589.

Член 2

Адресат на настоящото решение е Германия.

Съставено в Брюксел на 20 септември 2019 година.

За Комисията

Margrethe VESTAGER

Член на Комисията

---

(1)  
  ОВ C 85, 4.3.2016 г., стр. 6.

1

(2)  
  ОВ C 85, 4.3.2016 г., стр. 6.

2

(3)  Акционерната структура на HIS и структурата на финансиране са отговаряли на изискванията за споделено финансиране на висши учебни заведения в Германия: съгласно член 30 от Основния закон по принцип провинциите са компетентни за изпълнение на държавни задачи в сектора на образованието и науката; федералното правителство поема финансирането на академични институции само в конкретни случаи.

3

(4)  На 28 януари 2014 г. HIS е трансформирано в кооперативно дружество (HIS eG), в което участват и държавните университети.

4

(5)  В раздел 3, параграф 1 на Satzung се предвижда, че предприятието обслужва изключително и пряко общественополезни цели по смисъла на раздел „Цели, по отношение на които се прилагат данъчни облекчения“ на Данъчния кодекс („
  Abgabenordnung
  “ или „
  AO
  “).

5

Abgabenordnung

AO

(6)  В раздел 2, параграф 1 на Satzung (2000 г.) се предвижда, че: „Целта на дружеството е да подпомага висшите учебни заведения и компетентните административни органи в техните усилия да изпълняват рационално и разходно ефективно задачите в областта на висшето образование“ чрез „а) разработване на процедури за рационализиране на университетската администрация и консултантска подкрепа за тяхното прилагане; б) изготвяне на проучвания и експертни становища, които да формират основата за вземане на решения; в) разработване на ръководни принципи за изграждане на университети; г) осигуряване на предоставянето на информация и организацията на обмена на информация“. От тях букви а) и г) са пряко свързани с информационните технологии (ИТ), разработването и поддръжката на софтуер за университетите.

6

(7)  Софтуерната система HISinOne е технически и функционално интегрирана, уеб-базирана система за управление на университети за всички процеси и структури в университети от всякакъв организационен вид и размер. Тя e проектирана като ИТ решение за стратегическото управление на университетите и е предварително конфигурирана с интегрирани референтни модели и процеси за различните видове висше образование и специфичните за отделните региони изисквания в Германия. Тя подпомага студентите в планирането на тяхното обучение и подкрепя одитните служби, администрацията на персонала, звеното за бивши възпитаници или студентския секретариат в университетите.

7

(8)  Германия потвърди в отговора си на решението за откриване, че в настоящия контекст религиозните висши учебни заведения се считат за еквивалентни на публични висши учебни заведения.

8

(9)  Известие за изменението от 24 май 1965 г. на Закона за корпоративния данък („Bekanntmachung der Neufassung des Körperschaftsteuergesetzes vom 24. Mai 1965“, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S.449.)

9

(10)  Известие за изменението от 25 май 1965 г. на Закона за търговския данък („Bekanntmachung der Neufassung des Gewerbesteuergesetzes vom 25. Mai 1965
  “, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S. 458).

10

(11)  Според жалбоподателя финансирането на HIS с преки безвъзмездни средства е варирало във времето: през 2011 г. то е възлизало на около 9,2 милиона евро, през 2010 г. — на 8,6 милиона евро, а през 2008 г. — на 8,2 милиона. Тези предполагаеми суми са били изплащани на HIS ежегодно от федералната държава и провинциите.

11

(12)  Регламент (ЕС) 2015/1589 на Съвета от 13 юли 2015 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз, ОВ L 248, 24.9.2015 г., стр. 9. В член 1, буква б), точка v) |се предвижда, че мярка, която в момента на въвеждането ѝ в действие не е представлявала помощ, може да стане държавна помощ поради еволюцията на вътрешния пазар.

12

(13)  Вж. съображение 19.

13

(14)  В съображение 38 от решението за откриване се посочва Решението на Общия съд от 16 юли 2014 г., Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Комисия, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676, точки 70—74 за твърдението, че фактът, че дадена дейност се извършва „вътрешно“, не изключва възможността дейността да е стопанска. В това решение Общият съд постанови, че дали държавата упражнява дейност пряко чрез орган, който принадлежи към публичната администрация, или чрез друг специален субект, не оказва въздействие върху прилагането на правилата за конкуренцията към тази дейност. Той също така постанови, че такъв орган упражнява стопанска дейност, стига по принцип тази дейност да може да се извършва на открит пазар, т.е. стига пазарът да не е напълно затворен за конкуренция чрез законова разпоредба във въпросната държава членка.

14

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Комисия

(15)  Съображение 29 от решението за откриване, в което се цитира Решението на Съда от 12 юли 2012 г.
  CompassDatenbank/Австрия, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, т. 41.

15

CompassDatenbank/Австрия

(16)  Съображение 28 от решението за откриване, в което се цитира Решението на Съда от 19 януари 1994 г., SAT Fluggeselsschaft mbH/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, т. 30.

16

SAT Fluggeselsschaft mbH/Eurocontrol

(17)  Съображение 29 от решението за откриване, в което се цитира Решението на Съда от 12 юли 2012 г.
  CompassDatenbank/Австрия, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, т. 40—41.

17

CompassDatenbank/Австрия

(18)  Решение на Съда от 24 юли 2003 г., Altmark Trans GmbH, C-280/00, EU:C:2003:415, т. 89—90.

18

Altmark Trans GmbH

(19)  Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 г. за обявяване на някои категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора (ОВ L 187, 26.6.2014 г., стр. 1).

19

(20)  Регламент (ЕС) No 1407/2013 на Комисията от 18 декември 2013 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към помощта de minimis (ОВ L 352, 24.12.2013 г., стр. 1).

20

de minimis

(21)  Вж. бележка под линия 7.

21

(22)  Решение на Съда от 5 декември 1989 г., Комисия/Италия, C-3/88, EU:C:1989:606, т. 13.

22

Комисия/Италия

(23)  Вж. съображение 29 от решението за откриване.

23

(24)  Решение на Съда от 12 юли 2012 г., CompassDatenbank/Австрия, C-138/11, EU:C:2012:449, т. 41.

24

CompassDatenbank/Австрия

(25)  Решение на Общия съд от 16 юли 2014 г., Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Комисия, T-309/12, EU:T:2014:676, съображение 71.

25

(26)  Решение на Общия съд от 26 ноември 2015 г., Кралство Испания/Комисия, T-461/13, EU:T:2015:891.

26

(27)  Решение на Съда от 24 октомври 2002 г., Aéroports de Paris/Комисия, C-82/01 P. EU:C:2002:617, съображение 79.

27

(28)  Решение на Комисия C(2013) 2361 final от 2 май 2013 г., SA.25745 (2013/NN) (ex- CP 11/2008) – Германия — Национален уебсайт за търгове в производството по несъстоятелност (Портал ZVG) (ОВ C 167, 13.6.2013 г., стр. 1). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433360_92_2.pdf

28

(29)  Решение на Комисията C(2009) 211 final от 28 януари 2009 г., SA.26572 (N 467/08) — Португалия — програма Aware-P (ОВ C 106, 8.5.2009 г., стр. 21). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/227527/227527_946839_29_1.pdf

29

(30)  Решение на Общия съд от 28 септември 2017 г., T-138/15, Aanbestedingskalender и др./Комисия, EU:T:2017:675.

30

Aanbestedingskalender и др./Комисия

(31)  Вж. също Съобщение на Комисията от 20 ноември 2007 г., COM (2007)725 окончателен, стр. 4 („...основната отговорност относно решението за естеството и обхвата на услугите от общ интерес е на публичните органи на съответното равнище. Публичните органи могат да решат сами да предоставят услугите или да ги поверят на други субекти, които могат да бъдат публични или частни и да работят с или без печалба“).

31

(32)  Решение на Съда от 22 декември 2010 г., C-2015/09, Mehiläinen Oy, EU:C:2010:807, т. 31; Решение на Съда от 9 юни 2009 г., C-480/06, Комисия/Германия, EUC:2009:357, т. 45.

32

Mehiläinen Oy

Комисия/Германия,

(33)  Решение на Общия съд от 16 юли 2014 г., Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Комисия, T-309/12, EU:T:2014:676, т. 70.

33

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Комисия

(34)  Съобщение на Комисията — Рамка за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (ОВ C 198, 27.6.2014 г., стр. 1).

34

(35)  Съобщение на Комисията за прилагането на правилата на Европейския съюз към компенсацията, предоставена за предоставянето на услуги от общ икономически интерес (ОВ C 8, 11.1.2012 г., стр. 4).

35

(36)  Член 12, параграф 1, първо изречение от Основния закон: „Всички германци имат право свободно да избират своя занаят или професия, месторабота и място на обучение“.

36

(37)  Решение на Съда от 12 юли 2012 г., CompassDatenbank/Австрия, C-138/11, EU:C:2012:449, т. 38, 40.

37

CompassDatenbank/Австрия

(38)  Вж. съображения 29, 30, 31 и 32 от решението за откриване, в които се цитират точки 40 и 41 от Решение на Съда от 12 юли 2012 г.
  CompassDatenbank/Австрия, C-138/11, EU:C:2012:449.

38

CompassDatenbank/Австрия

(39)  Вж. съображение 37.

39

(40)  По отношение на изявленията на двата италиански субекта в подкрепа на жалбоподателя, Германия изтъква, че те частично се основават на значително неразбиране на фактическата ситуация (например дали HIS продължава да получава държавна помощ или не и дали продуктовата му гама включва софтуер, несвързан с университети) и те отчасти акцентират върху италианския пазар. Поради това Германия счита, че тези становища са с ограничена значимост.

40

(41)  Решение на Съда от 5 декември 1989 г., Комисия/Италия, C-3/88, EU:C:1989:606. В решението в контекста на доставката на софтуер за общата държавна администрация се посочва, че „проектирането, програмирането и функционирането на системите за обработка на данни са с технически характер и следователно не са свързани с упражняването на официални правомощия“. Точка 13.

41

Комисия/Италия

(42)  Решение на Съда от 5 декември 1989 г., Комисия/Италия, C-3/88, EU:C:1989:606, т. 11 и 13.

42

Комисия/Италия

(43)  Точка 20 от Рамката за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации: „Ако научноизследователска организация или инфраструктура се използва както за стопански, така и за нестопански дейности, публичното финансиране попада в обхвата на правилата за държавната помощ само доколкото то обхваща разходи, свързани със стопанските дейности. Когато научноизследователската организацията или инфраструктура се използва почти изключително за извършването на нестопанска дейност, нейното финансиране може цялото да попадне извън обхвата на правилата за държавната помощ, ако стопанската дейност с чисто допълващ характер, т.е. ако е пряко свързана и необходима за функционирането на научноизследователската организацията или инфраструктура или е неразривно свързана с нейното основно нестопанско използване, и е с ограничен обхват“ (ОВ C 198, 27.6.2014 г., p. 1).

43

(44)  Регламент (ЕС) No 1407/2013 на Комисията от 18 декември 2013 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към помощта de minimis. Член 3 (ОВ L 352, 24.12.2013 г., стр. 1).

44

de minimis

(45)  В точка 22 от раздел 2.1.2 на Рамката за НИРД се посочва, че: „Комисията няма да разглежда научноизследователската организация или инфраструктура като бенефициер на държавна помощ, ако тя действа като обикновен посредник, като предава на крайните получатели пълния размер на публичното финансиране и всяко предимство, придобито чрез това финансиране“. Рамка за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации

45

(46)  Раздел 5, параграф 1, точка 9 от Закона за корпоративния данък: „Освободени от търговски данък [са следните субекти]: (...) дружества, асоциации на лица и активи, които в съответствие с устава на асоциацията, дейността на фондацията или други условия и действителното управление изпълняват изключително и пряко благотворителни, общественополезни или църковни цели (раздели 51—68 от Данъчния кодекс)“.

46

(47)  Раздел 3, параграф 1, точка 6 от Закона за търговския данък: „Освободени от търговски данък [са следните субекти]: (...) дружества, асоциации на лица и активи, които в съответствие с устава на асоциацията, дейността на фондацията или други условия и действителното управление изпълняват изключително и пряко благотворителни, общественополезни или църковни цели (раздели 51—68 от Данъчния кодекс).“

47

(48)  Данъчен кодекс (1977 г.) Bundesgesetzbl. 23 юни 1976 г., Nr. 29, I. S. 613.

48

(49)  Раздел 7 на Закона за корпоративния данък: „Принципи на данъчното облагане: (1) Корпоративният данък се определя въз основа на облагаемия доход. (2) Облагаемият доход е доходът по смисъла на раздел 8, параграф 1.“ Раздел 8, параграф 1: „Определението за доход и методът за неговото изчисляване са определени в Закона за данъка върху доходите на физическите лица и в настоящия закон. Раздел 8, параграф 2: „За лица с неограничена данъчна отговорност по смисъла на раздел 1, параграф 1, точка 3, под точки 1—3 [включително дружество с ограничена отговорност] целият доход трябва да се счита за доход от търговско предприятие.“

49

(50)  Раздел 6 от Закона за търговския данък: „Данъчна основа: Данъчната основа за търговския данък е търговският доход.“ Раздел 7 на Закона за търговския данък: Търговски доход е печалбата от търговска дейност, която се определя в съответствие с разпоредбите на Закона за данъка върху доходите или Закона за корпоративния данък (...).“

50

(51)  Член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕС) 2015/1589 на Съвета: „съществуваща помощ“ означава (...) помощ, която се счита за съществуваща помощ поради това, че може да се установи, че в момента на въвеждането ѝ в действие не е представлявала помощ и в последствие е станала помощ поради еволюцията на вътрешния пазар и без да е била изменяна от държавата членка. Когато определени мерки са станали помощ след либерализирането на дадена дейност от правото на Съюза, такива мерки не се считат за съществуваща помощ след датата, определена за либерализиране“.

51

(52)  Решение на Общия съд от 30 април 2002 г., Government of Gibraltar/Комисия, T-195/01 и T-207/01, EU:T:2002:111, съображение 111.

52

Government of Gibraltar/Комисия

(53)  Решение на Общия съд от 15 юни 2000 г., Alzetta/Комисия, T-298/97, EU:T:2000:151, т. 148.

53

Alzetta/Комисия

(54)  Член 108, параграф 1 от Договора: „Комисията, в сътрудничество с държавите членки държи под постоянно наблюдение всички системи за предоставяне на помощ, съществуващи в тези държави. Тя предлага на последните всички подходящи мерки, които са необходими за последователно развитие или функциониране на вътрешния пазар“.

54

(55)  Член 22 от Регламент (ЕС) 2015/1589: „Предложение за подходящи мерки Когато Комисията, в светлината на информацията, предоставена от държавата членка съгласно член 21, заключи, че съществуващата схема за помощи не е или вече не е съвместима с вътрешния пазар, тя издава препоръка, предлагаща подходящи мерки на съответната държава членка. Препоръката може да предложи, по-специално: а) съществено изменение на схемата за помощ; или б) въвеждане на процедурни изисквания; или в) премахване на схемата за помощ“.

55

(56)  Вж. стр. 25 от жалбата от 15 март 2012 г.

56

(57)  Решение на Общия съд от 30 април 2002 г., Gibraltar/Комисия, T-195/01 и T-207/01, EU:T:2002:111, т. 111.

57

Gibraltar/Комисия

(58)  Решение на Съда от 9 август 1994 г., Namur Les Assurances du Crédit SA, C-44/93, EU:C:1994:311, т. 28.

58

Namur Les Assurances du Crédit SA

(59)  Решение на Комисията C(2007) 1761 окончателен от 24 април 2007 г., SA.18957 (E 3/2005 (ex- CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 und CP 195/2004) – Германия – Финансиране за германски обществени радио- и телевизионни оператори (ОВ C 185, 8.8.2007 г., стр. 1) http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf, съображение 206.

59

(60)  
  „[С]хема за помощ“ означава всеки акт, на базата на който и без да се изискват допълнителни мерки за прилагане, може да се предостави индивидуална помощ на предприятията, определени в акта по общ и абстрактен начин и всеки акт, на базата на който помощ, която не е свързана с конкретен проект, може да бъде предоставена на едно или няколко предприятия за неопределен период от време и/или в неопределен размер [курсивът е добавен от автора]“.

60

всеки акт, на базата на който помощ, която не е свързана с конкретен проект, може да бъде предоставена на едно или няколко предприятия за неопределен период от време и/или в неопределен размер

(61)  EDP (обработване на електронни данни) — термин, който не се използва често за това, което днес наричаме ИУ/ИС (информационни услуги или системи) или ИУУ/ИСУ (информационни услуги или системи за управление), е обработването на данни с помощта на компютър и неговите програми в среда, която включва електронна комуникация. Вж. https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing

61

(*1)  За различни версии хардуер/оперативни системи

*1

(*2)  Продуктът HISinOne е интегрирано, уеб базирано JAVA приложение. Продуктовите области за управление на университетски комплекси APP, STU, EXA и ALU функционират на базата на основен сегмент, който се състои от продуктови области SYS (система за управление), PSV (персонализирани услуги и директории), COM (общност) и BIA (бизнес анализ), включващи основните функции за функциониране на HISinOne.

*2

(62)  Няколко заинтересовани страни също посочиха, че дейностите на HIS нямат ефект на блокиране на навлизането на пазара: безспорно е, че доставчиците на поне някои части от приложенията за управление на университетите съществуват още оттогава и университетите имат свободата да избират един или повече други доставчици. В допълнение отвореният код на софтуера на HIS всъщност има засилващ конкуренцията ефект. Както са посочили няколко заинтересовани страни, конкуренцията по-скоро би отслабнала с изчезването на HIS (до което ще доведе възстановяването на използваната от него подкрепа).

62

(63)  Решение на Съда от 12 септември 2000 г., Pavlov и други, съединени дела C-180/98 до C-184/98, EU:C:2000:428, т. 74.

63

Pavlov и други

(64)  Решение на Съда от 23 април 1991 г., Höfner and Elser, C-41/90, EU:C:1991:161, т. 21.; решение на Съда от 13 юли 1962 г., Mannesman AG/Върховен орган на Европейската общност за въглища и стомана, C-19/61, EU:C:1962:31, т. 371 и решение на Съда от 13 юли 1962 г., съединени дела Klöckner-Werke AG и Hoesch AG/Върховен орган на Европейската общност за въглища и стомана, C-17/61 и C-20/61, EU:C:1962:30, т. 341.

64

Höfner and Elser,

Mannesman AG/Върховен орган на Европейската общност за въглища и стомана

Klöckner-Werke AG и Hoesch AG/Върховен орган на Европейската общност за въглища и стомана

(65)  Решение на Съда от 11 септември 2007 г., Комисия/Германия, C-318/05, EU:C:2007:495, т. 68.

65

Комисия/Германия

(66)  Решение на Съда от 12 юли 2012 г., CompassDatenbank/Австрия, C-138/11, EU:C:2012:449, т. 41.

66

CompassDatenbank/Австрия

(67)  Съображения (28) и (29) от решението за откриване, в които се цитира решението на Съда от 12 юли 2012 г.
  CompassDatenbank/Австрия, C-138/11, EU:C:2012:449, т. 41.

67

CompassDatenbank/Австрия

(68)  Съображение (28) от решението за откриване, в което се цитира решението на Съда от 19 януари 1994 г., SAT Fluggeselsschaft mbH/Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7, т. 30.

68

SAT Fluggeselsschaft mbH/Eurocontrol

(69)  В решението по дело Compasss-Datenbank се посочва „законовото задължение“ по отношение на предприятията, използващи услугата (предполагаемата нестопанска дейност), а не на субекта, който осъществява „нестопанската“ дейност (т. 40 от решението).

69

Compasss-Datenbank

(70)  Вж.: например: решение на Общия съд от 28 септември 2017 г., Aanbestedingskalender и др./Комисия, T-138/15, EU:T:2017: 675, т. 38.

70

Aanbestedingskalender и др./Комисия

Съображение 29 от решението на Комисията относно Портала ZVD; Решение на Комисия C(2013) 2361 final от 2 май 2013 г., SA.25745 (2013/NN) (ex- CP 11/2008) – Германия — Национален уебсайт за търгове в производството по несъстоятелност (Портал ZVG) (ОВ C 167, 13.6.2013 г., стр. 1). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433360_92_2.pdf

Портала ZVD

(71)  Германия твърди, че само посредством „GmbH“ („дружество с ограничена отговорност“) е било възможно да се изпълни конституционната забрана за съвместно управление на университети от федералната държава и провинциите.

71

(72)  Вж. съображения 8, 9 и 11 от настоящото решение.

72

(73)  Решение на Комисията C(2014) 9548 final от 18 декември 2014 г., SA.34646 (2014/NN) (ex 2012/CP) — Нидерландия - Платформа за електронно възлагане на обществени поръчки TenderNed, ОВ C 422, 8.12.2017 г., стр. 1. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/255396/255396_1614207_95_2.pdf и Решение на Общия съд от 28 септември 2017 г., T-138/15, Aanbestedingskalender и др./Комисия, EU:T:2017:675, което в момента е в процес на обжалване.

73

Aanbestedingskalender и др./Комисия

(74)  Например на страници 9—10 в представеното мнение от 4 април 2016 г. жалбоподателят заявява, че „университетите, които се нуждаят от ИТ решения, отговарящи в по-голяма степен и надхвърлящи стандартните процеси, могат да закупят допълнителен капацитет от HIS. Все пак има и други налични доставчици за тази цел“.

74

(75)  Решение на Съда от 12 юли 2012 г., CompassDatenbank/Австрия, C-138/11, EU:C:2012:449, т. 37.

75

CompassDatenbank/Австрия

(76)  Решение на Съда от 27 юни 2017 г., Escuelas Pías, C-74/16, EU:C:2017:496, т. 51.

76

Escuelas Pías

(77)  Данни, представени от жалбоподателя на 18 декември 2013 г.

77

(78)  Въпреки че в решението за откриване беше повдигнат въпросът дали данъчните мерки, ако представляват държавна помощ, биха представлявали несъвместима оперативна помощ (вж. съображение 106 от решението за откриване), практиката на вземане на решения на Комисията претърпя развитие и беше заключено, че освобождаването от корпоративен данък и търговски данък за организации с цели от обществен интерес съгласно германското законодателство представлява съществуваща помощ. (Вж. Решение на Комисията C(2015) 7225 окончателно от 26 октомври 2015 г., SA.33206 (2015/NN) — Предполагаема неправомерна държавна помощ, предоставена на Германската асоциация на младежки хостели („Deutsches Jugendherbergswerk“) — Данъчни мерки (ОВ C 387, 20.11.2015 г., т. 1). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698296_81_2.pdf.

78

(79)  
  „[С]ъществуваща помощ означава (...) v) помощ, която се счита за съществуваща помощ поради това, че може да се установи, че в момента на въвеждането ѝ в действие не е представлявала помощ и в последствие е станала помощ поради еволюцията на вътрешния пазар и без да е била изменяна от държавата членка. Когато определени мерки са станали помощ след либерализирането на дадена дейност от правото на Съюза, такива мерки не се считат за съществуваща помощ след датата, определена за либерализиране“.

79

(80)  Решение на Обшия съд от 15 юни 2000 г., Alzetta/Комисия, T-298/97, EU:T:2000:151, т. 148.

80

Alzetta/Комисия

(81)  Вж. бележка под линия 54.

81

(82)  Вж. бележка под линия 55.

82

(83)  EDP (обработване на електронни данни) — термин, който не се използва често за това, което днес наричаме ИУ/ИС (информационни услуги или системи) или ИУУ/ИСУ (информационни услуги или системи за управление), е обработването на данни с помощта на компютър и неговите програми в среда, която включва електронна комуникация. Вж. https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing

83

(84)  Вж. стр. 25 от жалбата (15 март 2012 г.).

84

(85)  Вж. жалбата на жалбоподателя от 20 ноември 2013 г., приложение 2, стр. 6.

85

(86)  Вж. съображение 50.

86

(87)  Решение на Общия съд от 30 април 2002 г., Government of Gibraltar/Комисия, T-195/01 и T-207/01, EU:T:2002:111, съображение 111.

87

Government of Gibraltar/Комисия

(88)  Решение на Съда от 13 декември 2018 г., Südwestrundfunk, C-492/17, ECLI:EU:C:2018:1019, т. 54 и 66; Решение на Комисията C(2008) 725 окончателен от 27 февруари 2008 г., SA.21395 E 8/2006 (ex CP 110/2004 et CP 126/2004) - Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT (
  ОВ C 143, 10.6.2008 г., стр. 7). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/215958/215958_825339_70_2.pdf, съображение 121.

88

Südwestrundfunk,

Financement du radiodiffuseur public VRT (

(89)  Решение на Съда от 9 август 1994 г., Namur Les Assurances du Crédit SA, C-44/93 EU:C:1994:311, т. 28.

89

Namur Les Assurances du Crédit SA

(90)  Решение на Комисията C(2007) 1761 окончателен от 24 април 2007 г., SA.18957 (E 3/2005 (ex- CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 und CP 195/2004) – Германия – Финансиране за германски обществени радио- и телевизионни оператори (ОВ C 185, 8.8.2007 г., стр. 1). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf, съображение 206.

90

(91)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html

91

(92)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html

92

(93)  https://www.inflationtool.com/euro-germany?amount=100&year1=1976&year2=2013

93

(94)  Вж. Раздел 6 на Satzung от 1976—1977 г. и 2000 г.

94

(95)  В Satzung от 1976—77 г. има позоваване на съответното правно основание в Регламента относно организациите с общественополезна цел от 1953 г., а в Satzung от 2000 г. има позоваване на съответните разпоредби на данъчния кодекс (наричан по-долу „AO“) от 1977 г., който представлява техническа и несъществена промяна в сравнение с регламента от 1953 г., както е обяснено в съображения 164 и 165 от настоящото решение.

95

(96)  HIS GmbH е придобито от федералната държава и провинциите на 1 януари 1976 г.
  „HIS wurde am 1.1.1976 in die öffentliche Trägerschaft von Bund und Ländern überführt“

96

(97)  Известие за изменението от 24 май 1965 г. на Закона за корпоративния данък („Bekanntmachung der Neufassung des Körperschaftssteuergesetzes vom 24. 11 юни 1965 г., Nr. 24, I. S. 449.

97

(98)  Известие за изменението от 24 май 1965 г. на Закона за корпоративния данък („Bekanntmachung der Neufassung des Körperschaftssteuergesetzes vom 24.Mai 1965“), Bundesgesetzbl. 11 юни 1965 г., Nr. 24, I. S. 458.

98

(99)  Официалното заглавие на този регламент е следното: „Verordnung zur Durchführung der §§17 bis 19 des Steueranpassungsgesetzes (Gemeinnützigkeitsverordnung) vom 24.Dezember 1953. Вж.https://www.bgbl.de/xaver/bgbl/start.xav?start=//*%5B@attr_id=%27bgbl153s1592.pdf%27%5D#__bgbl__%2F%2F*%5B%40attr_id%3D%27bgbl153s1592.pdf%27%5D__1564471557452.

99

(100)  
  „Да се приема като подкрепа на обществения [интерес в] (...) науката (...) образованието“. „Als Förderung der Allgemeinheit anzuerkennen (...) Wissenschaft (...) Erziehung“. Член 17, раздел 3 от „Закона за изменение на някои данъчни правила“ („Steueranpassungsgesetz от 16 октомври 1934 г.
  “, Reichsgesetzblatt. част I, стр. 927).

100

(101)  Вж. подобна обосновка в съображение (15) от Решение на Комисията C(2015) 7225 окончателно от 26 октомври 2015 г., SA.33206 (2015/NN) — Предполагаема неправомерна държавна помощ, предоставена на Германската асоциация на младежки хостели („Deutsches Jugendherbergswerk“) — Данъчни мерки, ОВ C 387, 20.11.2015 г., т. 1. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698296_81_2.pdf

101

---