# Euroopa Liidu L 14/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 14 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik17. jaanuar 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 14

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik17. jaanuar 2020

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsus (EL) 2020/33, 15. jaanuar 2020, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsus (EL) 2020/33, 15. jaanuar 2020, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 14/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/33,

15. jaanuar 2020,

täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 212 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi (Jordaania) vaheliste suhete alus on Euroopa naabruspoliitika. Jordaania sõlmis liiduga 24. novembril 1997 Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel (2) (assiotseerimisleping), mis jõustus 1. mail 2002. Assotsieerimislepingu alusel lõid liit ja Jordaania 12-aastase üleminekuperioodi jooksul vabakaubanduspiirkonna. Lisaks jõustus 2007. aastal Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ-Jordaania assotsiatsioonilepingu muutmist ning selle I, II, III ja IV lisa ja protokollide nr 1 ja 2 asendamist käsitlev kirjavahetuse vormis leping (3). 2010. aastal leppisid liit ja Jordaania kokku, et nendevahelistes partnerlussuhetes on Jordaanial edasijõudnu staatus, mis hõlmab rohkemaid koostöövaldkondi. Detsembris 2009 parafeeriti Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline protokolli vormis leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes, (4) ja see jõustus 1. juulil 2011. Kahepoolset poliitilist dialoogi ja majanduskoostööd on arendatud edasi assotsieerimislepingu, ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide ning aastateks 2017–2020 vastu võetud ühtse toetusraamistiku alusel. |
| --- | --- |

(1)

Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi (Jordaania) vaheliste suhete alus on Euroopa naabruspoliitika. Jordaania sõlmis liiduga 24. novembril 1997 Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel (2) (assiotseerimisleping), mis jõustus 1. mail 2002. Assotsieerimislepingu alusel lõid liit ja Jordaania 12-aastase üleminekuperioodi jooksul vabakaubanduspiirkonna. Lisaks jõustus 2007. aastal Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ-Jordaania assotsiatsioonilepingu muutmist ning selle I, II, III ja IV lisa ja protokollide nr 1 ja 2 asendamist käsitlev kirjavahetuse vormis leping (3). 2010. aastal leppisid liit ja Jordaania kokku, et nendevahelistes partnerlussuhetes on Jordaanial edasijõudnu staatus, mis hõlmab rohkemaid koostöövaldkondi. Detsembris 2009 parafeeriti Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline protokolli vormis leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes, (4) ja see jõustus 1. juulil 2011. Kahepoolset poliitilist dialoogi ja majanduskoostööd on arendatud edasi assotsieerimislepingu, ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide ning aastateks 2017–2020 vastu võetud ühtse toetusraamistiku alusel.

| (2) | Alates 2011. aastast on Jordaania parlamentaarse demokraatia ja õigusriigi tugevdamiseks rakendanud mitmeid poliitikareforme. Loodud on konstitutsioonikohus ja sõltumatu valimiskomisjon ning Jordaania Parlament on vastu võtnud mitmeid olulisi seadusi, nt valimisseaduse ja erakonnaseaduse ning detsentraliseerimist ja kohalikke omavalitsusi käsitlevad õigusnormid. Lisaks on parandatud kohtute sõltumatust ja naiste õigusi käsitlevaid õigusakte. |
| --- | --- |

(2)

Alates 2011. aastast on Jordaania parlamentaarse demokraatia ja õigusriigi tugevdamiseks rakendanud mitmeid poliitikareforme. Loodud on konstitutsioonikohus ja sõltumatu valimiskomisjon ning Jordaania Parlament on vastu võtnud mitmeid olulisi seadusi, nt valimisseaduse ja erakonnaseaduse ning detsentraliseerimist ja kohalikke omavalitsusi käsitlevad õigusnormid. Lisaks on parandatud kohtute sõltumatust ja naiste õigusi käsitlevaid õigusakte.

| (3) | Jordaania majandus on märkimisväärselt kannatanud pikaleveninud konfliktide tõttu piirkonnas, eelkõige naaberriikides Iraagis ja Süürias. Kõnealused piirkondlikud rahutused on mõjunud rängalt välistuludele ja pingestanud riigi rahanduse olukorda. Turism ja välismaised otseinvesteeringud on vähenenud ning kaubateed on olnud pikka aega suletud. Peale selle katkes mitmeks aastaks maagaasi tarnimine Egiptusest, mistõttu tuli energiat osta alternatiivsetest allikatest ja kallimalt. Jordaania majandust on mõjutanud ka suur Süüria pagulaste sissevool, mis on seadnud veelgi suurema surve alla Jordaania eelarvepositsiooni, avalikud teenused ja taristu. |
| --- | --- |

(3)

Jordaania majandus on märkimisväärselt kannatanud pikaleveninud konfliktide tõttu piirkonnas, eelkõige naaberriikides Iraagis ja Süürias. Kõnealused piirkondlikud rahutused on mõjunud rängalt välistuludele ja pingestanud riigi rahanduse olukorda. Turism ja välismaised otseinvesteeringud on vähenenud ning kaubateed on olnud pikka aega suletud. Peale selle katkes mitmeks aastaks maagaasi tarnimine Egiptusest, mistõttu tuli energiat osta alternatiivsetest allikatest ja kallimalt. Jordaania majandust on mõjutanud ka suur Süüria pagulaste sissevool, mis on seadnud veelgi suurema surve alla Jordaania eelarvepositsiooni, avalikud teenused ja taristu.

| (4) | 2016. aasta augustis leppisid Jordaania ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) kokku teises majanduslikus kohandamisprogrammis, mida toetatakse kolmeaastase, 723 miljoni USA dollari suuruse laiendatud rahastamisvahendiga, mis järgnes kolmeaastasele ja 2 miljardi USA dollari suurusele tugilaenulepingule aastatel 2012–2015. 2019. aasta mais pikendati laiendatud rahastamisvahendi programmi kuni 2020. aasta märtsini. |
| --- | --- |

(4)

2016. aasta augustis leppisid Jordaania ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) kokku teises majanduslikus kohandamisprogrammis, mida toetatakse kolmeaastase, 723 miljoni USA dollari suuruse laiendatud rahastamisvahendiga, mis järgnes kolmeaastasele ja 2 miljardi USA dollari suurusele tugilaenulepingule aastatel 2012–2015. 2019. aasta mais pikendati laiendatud rahastamisvahendi programmi kuni 2020. aasta märtsini.

| (5) | Vastuseks Jordaania taotlusele 2016. aasta märtsis võttis liit pärast 2015. aastal rakendatud esimese, 180 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabi programmi lõpuleviimist 2016. aasta detsembris vastu (5) teise, 200 miljoni euro suuruse laenudest koosneva makromajandusliku finantsabi programmi (MFA-II). MFA-II oli järelmeetmeks kohustusele, mis võeti 4. veebruaril 2016 Londonis Süüria ja piirkonna toetuseks korraldatud konverentsil, kus liit lubas aastatel 2016–2017 rahaliselt toetada Süüria pagulaskriisist enim mõjutatud riike, sh Jordaaniat, 2,39 miljardi euroga. MFA-II poliitilisi tingimusi sisaldav vastastikuse mõistmise memorandum jõustus 19. septembril 2017. MFA-II esimene osamakse tehti 17. oktoobril 2017 ja teine 21. juunil 2019, pärast kokkulepitud poliitikameetmete rakendamist. |
| --- | --- |

(5)

Vastuseks Jordaania taotlusele 2016. aasta märtsis võttis liit pärast 2015. aastal rakendatud esimese, 180 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabi programmi lõpuleviimist 2016. aasta detsembris vastu (5) teise, 200 miljoni euro suuruse laenudest koosneva makromajandusliku finantsabi programmi (MFA-II). MFA-II oli järelmeetmeks kohustusele, mis võeti 4. veebruaril 2016 Londonis Süüria ja piirkonna toetuseks korraldatud konverentsil, kus liit lubas aastatel 2016–2017 rahaliselt toetada Süüria pagulaskriisist enim mõjutatud riike, sh Jordaaniat, 2,39 miljardi euroga. MFA-II poliitilisi tingimusi sisaldav vastastikuse mõistmise memorandum jõustus 19. septembril 2017. MFA-II esimene osamakse tehti 17. oktoobril 2017 ja teine 21. juunil 2019, pärast kokkulepitud poliitikameetmete rakendamist.

| (6) | Otsus (EL) 2016/2371 sisaldas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldust, milles komisjon, võttes arvesse Jordaania rahalisi raskusi ja erakordseid asjaolusid, mis tulenevad suure hulga (Jordaania ametiasutuste andmetel 1,3 miljonit) süürlaste vastuvõtmisest, kohustub esitama asjakohasel juhul, pärast MFA-II edukat lõpuleviimist, ettepaneku pikendada ja suurendada Jordaaniale antavat makromajanduslikku finantsabi, tingimusel et on täidetud seda liiki abi tavapärased eeltingimused, sh Jordaania välisrahastuse vajaduste ajakohastatud hinnang komisjoni poolt. |
| --- | --- |

(6)

Otsus (EL) 2016/2371 sisaldas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldust, milles komisjon, võttes arvesse Jordaania rahalisi raskusi ja erakordseid asjaolusid, mis tulenevad suure hulga (Jordaania ametiasutuste andmetel 1,3 miljonit) süürlaste vastuvõtmisest, kohustub esitama asjakohasel juhul, pärast MFA-II edukat lõpuleviimist, ettepaneku pikendada ja suurendada Jordaaniale antavat makromajanduslikku finantsabi, tingimusel et on täidetud seda liiki abi tavapärased eeltingimused, sh Jordaania välisrahastuse vajaduste ajakohastatud hinnang komisjoni poolt.

| (7) | Aastatel 2017–2019 raskendasid Jordaania majanduslikku olukorda jätkuvalt püsiv piirkondlik ebastabiilsus, suur vastuvõtlikkus naftahindade kõikumisele ja kogu maailma arenevate turgude laenukasutuse kulutuste kasv. Selle tagajärjel aeglustus taas majanduskasv, töötuse määr kasvas märkimisväärselt, maksutulu kogumine vähenes ning ilmnesid uued eelarve- ja välisrahastamisvajadused. |
| --- | --- |

(7)

Aastatel 2017–2019 raskendasid Jordaania majanduslikku olukorda jätkuvalt püsiv piirkondlik ebastabiilsus, suur vastuvõtlikkus naftahindade kõikumisele ja kogu maailma arenevate turgude laenukasutuse kulutuste kasv. Selle tagajärjel aeglustus taas majanduskasv, töötuse määr kasvas märkimisväärselt, maksutulu kogumine vähenes ning ilmnesid uued eelarve- ja välisrahastamisvajadused.

| (8) | Selles keerukas olukorras kinnitasid liit ja rahvusvaheline üldsus veel mitmel korral oma pühendumist Jordaania toetamisele, eelkõige Brüsseli konverentsil „Süüria ja piirkonna tuleviku toetamine“ aprillis 2017, ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogus juulis 2017 ning Brüsseli konverentsil „Süüria ja piirkonna tuleviku toetamine“ aprillis 2018. Londoni algatuse konverentsil 2019. aasta veebruaris ja kolmandal Brüsseli konverentsil 2019. aasta märtsis kinnitas rahvusvaheline ja piirkondlik rahastajate kogukond, sealhulgas liit, oma kavatsust toetada Jordaania pingutusi makromajandusliku stabiilsuse säilitamisel ja kasvuväljavaadete parandamisel. |
| --- | --- |

(8)

Selles keerukas olukorras kinnitasid liit ja rahvusvaheline üldsus veel mitmel korral oma pühendumist Jordaania toetamisele, eelkõige Brüsseli konverentsil „Süüria ja piirkonna tuleviku toetamine“ aprillis 2017, ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogus juulis 2017 ning Brüsseli konverentsil „Süüria ja piirkonna tuleviku toetamine“ aprillis 2018. Londoni algatuse konverentsil 2019. aasta veebruaris ja kolmandal Brüsseli konverentsil 2019. aasta märtsis kinnitas rahvusvaheline ja piirkondlik rahastajate kogukond, sealhulgas liit, oma kavatsust toetada Jordaania pingutusi makromajandusliku stabiilsuse säilitamisel ja kasvuväljavaadete parandamisel.

| (9) | Alates Süüria kriisi algusest 2011. aastal on liit teinud Jordaaniale mitmesuguste vahendite kaudu kättesaadavaks enam kui 2,1 miljardit eurot (sealhulgas 380 miljonit eurot kahe makromajandusliku finantsabi programmi raames), et aidata riigil säilitada majanduslikku stabiilsust, jätkata poliitilisi ja majanduslikke reforme ning käsitleda Jordaania humanitaar-, arengu- ja julgeolekualaseid vajadusi. Lisaks on Euroopa Investeerimispank eraldanud Jordaaniale projektilaenudena ligikaudu 486 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(9)

Alates Süüria kriisi algusest 2011. aastal on liit teinud Jordaaniale mitmesuguste vahendite kaudu kättesaadavaks enam kui 2,1 miljardit eurot (sealhulgas 380 miljonit eurot kahe makromajandusliku finantsabi programmi raames), et aidata riigil säilitada majanduslikku stabiilsust, jätkata poliitilisi ja majanduslikke reforme ning käsitleda Jordaania humanitaar-, arengu- ja julgeolekualaseid vajadusi. Lisaks on Euroopa Investeerimispank eraldanud Jordaaniale projektilaenudena ligikaudu 486 miljonit eurot.

| (10) | Majanduse püsivalt raske olukorra ja väljavaate tõttu palus Jordaania 2019. aasta juulis liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi. |
| --- | --- |

(10)

Majanduse püsivalt raske olukorra ja väljavaate tõttu palus Jordaania 2019. aasta juulis liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi.

| (11) | Pärast IMFi programmi teise läbivaatamise edukat lõpuleviimist alustasid IMF ja Jordaania 6. mail 2019 kõnelusi IMFi jätkuprogrammi üle pärast 2020. aasta märtsi, mil laiendatud rahastamisvahendi rahastamiskorra rakendamine peaks olema lõpule viidud. |
| --- | --- |

(11)

Pärast IMFi programmi teise läbivaatamise edukat lõpuleviimist alustasid IMF ja Jordaania 6. mail 2019 kõnelusi IMFi jätkuprogrammi üle pärast 2020. aasta märtsi, mil laiendatud rahastamisvahendi rahastamiskorra rakendamine peaks olema lõpule viidud.

| (12) | Arvestades, et Euroopa naabruspoliitika hõlmab Jordaaniat, peaks ta vastama makromajandusliku finantsabi saamise tingimustele. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades, et Euroopa naabruspoliitika hõlmab Jordaaniat, peaks ta vastama makromajandusliku finantsabi saamise tingimustele.

| (13) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse maksebilansi sidumata ja sihtotstarbeta toetust, mille eesmärk on aidata rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamise vajadust ja millega peaks kaasnema sellise poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmab tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mis võetakse viivitamata maksebilansi olukorra lühiajaliseks parandamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse maksebilansi sidumata ja sihtotstarbeta toetust, mille eesmärk on aidata rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamise vajadust ja millega peaks kaasnema sellise poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmab tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mis võetakse viivitamata maksebilansi olukorra lühiajaliseks parandamiseks.

| (14) | Kuna Jordaania maksebilansis on ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide vahendite eraldamist jätkuvalt märkimisväärne rahastamispuudujääk, loetakse Jordaaniale liidu makromajandusliku finantsabi andmist koostoimes IMFi programmiga praeguses erandlikus olukorras asjakohaseks vastuseks Jordaania taotlusele saada liidult toetust Jordaania majanduse stabiliseerimiseks. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Jordaania majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformide kava, täiendades IMFi rahastamisvahendeid. |
| --- | --- |

(14)

Kuna Jordaania maksebilansis on ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide vahendite eraldamist jätkuvalt märkimisväärne rahastamispuudujääk, loetakse Jordaaniale liidu makromajandusliku finantsabi andmist koostoimes IMFi programmiga praeguses erandlikus olukorras asjakohaseks vastuseks Jordaania taotlusele saada liidult toetust Jordaania majanduse stabiliseerimiseks. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Jordaania majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformide kava, täiendades IMFi rahastamisvahendeid.

| (15) | Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada jätkusuutliku välisrahastamise taastamist Jordaanias, toetades seeläbi ka riigi majandus- ja sotsiaalarengut. |
| --- | --- |

(15)

Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada jätkusuutliku välisrahastamise taastamist Jordaanias, toetades seeläbi ka riigi majandus- ja sotsiaalarengut.

| (16) | Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse aluseks täielikud kvantitatiivsed hinnangud, milles käsitletakse Jordaania täiendavat vajadust välisrahastuse järele, ning arvesse võetakse ka Jordaania suutlikkust rahastada end omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Abi suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka kahe- ja mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ning vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, samuti Jordaanias juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ja liidu osalemisega saavutatavat üldist lisaväärtust. |
| --- | --- |

(16)

Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse aluseks täielikud kvantitatiivsed hinnangud, milles käsitletakse Jordaania täiendavat vajadust välisrahastuse järele, ning arvesse võetakse ka Jordaania suutlikkust rahastada end omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Abi suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka kahe- ja mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ning vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, samuti Jordaanias juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ja liidu osalemisega saavutatavat üldist lisaväärtust.

| (17) | Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja sisuliselt kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete ja eesmärkidega, neis valdkondades võetud meetmetega ning liidu muu asjakohase poliitikaga. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja sisuliselt kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete ja eesmärkidega, neis valdkondades võetud meetmetega ning liidu muu asjakohase poliitikaga.

| (18) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Jordaania suhtes. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmisel tihedat koostööd, et koordineerida liidu välispoliitikat ja tagada selle järjepidevus. |
| --- | --- |

(18)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Jordaania suhtes. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmisel tihedat koostööd, et koordineerida liidu välispoliitikat ja tagada selle järjepidevus.

| (19) | Liidu makromajandusliku finantsabiga tuleks toetada Jordaania pühendumist liiduga jagatud väärtustele, sealhulgas demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava, inimõiguste austamine, jätkusuutlik areng ja vaesuse vähendamine, samuti tuleks toetada tema pühendumist avatud, normipõhise ja õiglase kaubanduse põhimõtetele. |
| --- | --- |

(19)

Liidu makromajandusliku finantsabiga tuleks toetada Jordaania pühendumist liiduga jagatud väärtustele, sealhulgas demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava, inimõiguste austamine, jätkusuutlik areng ja vaesuse vähendamine, samuti tuleks toetada tema pühendumist avatud, normipõhise ja õiglase kaubanduse põhimõtetele.

| (20) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Jordaania järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme (sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriiki ning tagab inimõiguste austamise. Lisaks tuleks liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsete eesmärkide abil suurendada Jordaanias riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ja nendega seotud aruandekohustusi ning soodustada jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamisele, töökohtade loomisele ja eelarve konsolideerimisele suunatud struktuurireforme. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid korrapäraselt jälgima nii eeltingimuste täitmist kui ka liidu makromajandusliku finantsabi erieesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(20)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Jordaania järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme (sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriiki ning tagab inimõiguste austamise. Lisaks tuleks liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsete eesmärkide abil suurendada Jordaanias riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ja nendega seotud aruandekohustusi ning soodustada jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamisele, töökohtade loomisele ja eelarve konsolideerimisele suunatud struktuurireforme. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid korrapäraselt jälgima nii eeltingimuste täitmist kui ka liidu makromajandusliku finantsabi erieesmärkide saavutamist.

| (21) | Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Jordaania võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuse abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks peaks komisjoni ja Jordaania ametiasutuste vahel sõlmitav laenuleping sisaldama sätteid, millega lubatakse Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) korraldada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (6) ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (7) sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, ning millega lubatakse komisjonl ja kontrollikojal teha auditeid liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Jordaania võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuse abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks peaks komisjoni ja Jordaania ametiasutuste vahel sõlmitav laenuleping sisaldama sätteid, millega lubatakse Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) korraldada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (6) ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (7) sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, ning millega lubatakse komisjonl ja kontrollikojal teha auditeid liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel.

| (22) | Liidu makromajandusliku finantsabi väljastamisega ei piirata Euroopa Parlamendi ega nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi. |
| --- | --- |

(22)

Liidu makromajandusliku finantsabi väljastamisega ei piirata Euroopa Parlamendi ega nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi.

| (23) | Liidu makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega. |
| --- | --- |

(23)

Liidu makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.

| (24) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid kõnealuse abiga seotud asjaajamise käigust korrapäraselt teavitama ja edastama neile asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

(24)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid kõnealuse abiga seotud asjaajamise käigust korrapäraselt teavitama ja edastama neile asjakohased dokumendid.

| (25) | Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (8). |
| --- | --- |

(25)

Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (8).

| (26) | Liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Jordaania ametiasutustega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust kõikidel juhtudel, mida ei ole nimetatud määruses sätestatud. Võttes arvesse asjaolu, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on kõnealust lävendit ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud kontrollimenetlust. Võttes arvesse Jordaaniale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning kõnealuse abi vähendamise, peatamise või tühistamise suhtes kohaldada kontrollimenetlust, |
| --- | --- |

(26)

Liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Jordaania ametiasutustega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust kõikidel juhtudel, mida ei ole nimetatud määruses sätestatud. Võttes arvesse asjaolu, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on kõnealust lävendit ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud kontrollimenetlust. Võttes arvesse Jordaaniale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning kõnealuse abi vähendamise, peatamise või tühistamise suhtes kohaldada kontrollimenetlust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liit teeb Jordaaniale kättesaadavaks maksimaalselt 500 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi (liidu makromajanduslik finantsabi), et toetada Jordaania majanduse stabiliseerimist ja põhjalikku reformikava. Abi aitab katta Jordaania maksebilansiga seotud vajadusi, mis on kindlaks määratud IMFi programmis.

2.   Kogu liidu makromajanduslik finantsabi antakse Jordaaniale laenudena. Komisjoni volitatakse liidu nimel laenama vajalikud rahalised vahendid kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt ja laenama need edasi Jordaaniale. Laenude maksimaalne tähtaeg on keskmiselt 15 aastat.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi väljastamist korraldab komisjon kooskõlas IMFi ja Jordaania vahel sõlmitud lepingute või kokkulepetega ning assotsieerimislepingus sätestatud majandusreformide peamiste põhimõtete ja eesmärkidega.

Komisjon teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu liidu makromajandusliku finantsabiga, sealhulgas abi väljamaksetega, seotud suundumustest ning esitab nendele institutsioonidele õigeaegselt asjakohased dokumendid.

4.   Liidu makromajanduslik finantsabi tehakse kättesaadavaks kahe ja poole aasta jooksul alates artikli 3 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumisele järgnevast päevast.

5.   Kui Jordaania rahastamisvajadus väheneb liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil algsete prognoosidega võrreldes olulisel määral, vähendab komisjon antava abi summat või peatab või tühistab abi andmise, toimides artikli 7 lõike 2 kohaselt.

Artikkel 2

1.   Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on see, et Jordaania järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme (sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriiki ning tagab inimõiguste austamise.

2.   Komisjon ja Euroopa välisteenistus jälgivad lõikes 1 sätestatud eeltingimuse täitmist kogu liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (9).

Artikkel 3

1.   Komisjon lepib vastavalt artikli 7 lõikele 2 Jordaania ametiasutustega kokku liidu makromajandusliku finantsabi andmise eelduseks olevates selgelt kindlaks määratud majanduspoliitilistes ja finantstingimustes, milles on olulisel kohal struktuurireformid ja riigi rahanduse usaldusväärsus. Need majanduspoliitilised ja finantstingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis (vastastikuse mõistmise memorandum), mis sisaldab kõnealuste tingimuste täitmise ajakava. Vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised ja finantstingimused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute ja kokkulepetega, sealhulgas Jordaanias IMFi toetusel rakendatavate makromajandusliku kohandamise ja struktuurireformi programmidega.

2.   Lõikes 1 osutatud tingimuste eesmärk on eelkõige suurendada Jordaania rahanduse juhtimise süsteemide, sealhulgas liidu makromajandusliku finantsabi kasutamiseks ette nähtud süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustust. Poliitikameetmete kavandamisel võetakse kohaselt arvesse ka turgude vastastikusel avamisel tehtavaid edusamme, normipõhise ja õiglase kaubanduse arengut ning muid liidu välispoliitika prioriteete. Komisjon jälgib korrapäraselt kõnealuste eesmärkide saavutamise edenemist.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse laenulepingus, mille sõlmivad komisjon ja Jordaania ametiasutused (laenuleping).

4.   Komisjon kontrollib korrapäraselt, et artikli 4 lõikes 3 osutatud tingimused oleksid jätkuvalt täidetud, sealhulgas seda, kas Jordaania majanduspoliitika vastab liidu makromajandusliku finantsabi eesmärkidele. Seejuures koordineerib komisjon oma tegevust põhjalikult IMFi ja Maailmapangaga ning vajaduse korral ka Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

Artikkel 4

1.   Kui lõikes 3 osutatud tingimused on täidetud, teeb komisjon liidu makromajandusliku finantsabi kättesaadavaks laenu kolme osamaksena. Iga sellise osamakse suurus määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis.

2.   Liidu makromajandusliku finantsabiga seoses tehakse vajaduse korral eraldisi vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (10).

3.   Komisjon teeb osamaksete väljamaksmise otsuse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | artikli 2 lõikes 1 sätestatud eeltingimus; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõikes 1 sätestatud eeltingimus;

| b) | sellise poliitilise programmi jätkuv ja rahuldav elluviimine, mis hõlmab tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, ning |
| --- | --- |

b)

sellise poliitilise programmi jätkuv ja rahuldav elluviimine, mis hõlmab tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, ning

| c) | vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste ja finantstingimuste rahuldav rakendamine. |
| --- | --- |

c)

vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste ja finantstingimuste rahuldav rakendamine.

Teine osamakse makstakse üldjuhul välja mitte varem kui kolme kuu möödumisel esimese osamakse väljamaksmisest. Kolmas osamakse makstakse välja üldjuhul mitte varem kui kolm kuud pärast teise osamakse väljamaksmist.

4.   Kui lõike 3 esimeses lõigus osutatud tingimused ei ole täidetud, peatab või tühistab komisjon ajutiselt liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksmise. Sel juhul teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu sellise peatamise või tühistamise põhjustest.

5.   Liidu makromajanduslik finantsabi makstakse välja Jordaania Keskpangale. Vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitavatel tingimustel ja eeldusel, et täiendava rahastamise vajadus leiab kinnitust, võib liidu rahalised vahendid üle kanda Jordaania rahandusministeeriumile kui lõplikule abisaajale.

Artikkel 5

1.   Liidu makromajandusliku finantsabiga seotud laenuvõtmis- ja laenuandmistehingud tehakse eurodes sama väärtuspäeva kursiga ning nendega seoses ei tohi muutuda liidu laenutähtajad ning nendest ei tohi tuleneda liidule valuuta- või intressimäärariski ega muid kommertsriske.

2.   Kui see on võimalik ning kui Jordaania seda taotleb, võib komisjon võtta vajalikke meetmeid, et tagada laenulepingu tingimustesse ennetähtaegse tagasimaksmise klausli lisamine ning vastava klausli lisamine ka laenuvõtmistehingute tingimustesse.

3.   Kui laenu intressimäära parandamine on võimalik ja kui Jordaania seda taotleb, võib komisjon otsustada esialgsed laenud täielikult või osaliselt refinantseerida või asjaomased finantstingimused restruktureerida. Refinantseerimine või restruktureerimine toimub kooskõlas lõigetega 1 ja 4 ning see ei tohi kaasa tuua asjaomase laenu tähtaja pikenemist ega refinantseerimise või restruktureerimise kuupäevaks laekumata põhisumma suurenemist.

4.   Jordaania kannab kõik kulud, mida liit on kandnud seoses laenu võtmise ja andmise tehingutega käesoleva otsuse alusel.

5.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõigetes 2 ja 3 osutatud tehingute käigust.

Artikkel 6

1.   Liidu makromajanduslikku finantsabi rakendatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046 (11).

2.   Liidu makromajandusliku finantsabi rakendamisel kasutatakse otsest eelarve täitmist.

3.   Laenuleping sisaldab sätteid, millega:

| a) | tagatakse, et Jordaania kontrollib korrapäraselt liidu üldeelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud; |
| --- | --- |

a)

tagatakse, et Jordaania kontrollib korrapäraselt liidu üldeelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud;

| b) | tagatakse liidu finantshuvide kaitse, eelkõige nähes ette konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutava pettuse, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (12) määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013. Sel eesmärgil antakse OLAFile sõnaselge õigus korraldada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, sealhulgas digitaalne ekspertiis ja intervjuud; |
| --- | --- |

b)

tagatakse liidu finantshuvide kaitse, eelkõige nähes ette konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutava pettuse, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (12) määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013. Sel eesmärgil antakse OLAFile sõnaselge õigus korraldada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, sealhulgas digitaalne ekspertiis ja intervjuud;

| c) | antakse komisjonile (OLAF) või tema esindajatele sõnaselge õigus teha kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi; |
| --- | --- |

c)

antakse komisjonile (OLAF) või tema esindajatele sõnaselge õigus teha kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi;

| d) | antakse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale sõnaselgelt volitused liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditite tegemiseks, sealhulgas dokumentide auditite ja kohapealsete auditite, nagu tegevusanalüüsi tegemiseks; |
| --- | --- |

d)

antakse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale sõnaselgelt volitused liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditite tegemiseks, sealhulgas dokumentide auditite ja kohapealsete auditite, nagu tegevusanalüüsi tegemiseks;

| e) | tagatakse, et liit võib nõuda laenu ennetähtaegset tasumist, kui on kindlaks tehtud, et Jordaania on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve; |
| --- | --- |

e)

tagatakse, et liit võib nõuda laenu ennetähtaegset tasumist, kui on kindlaks tehtud, et Jordaania on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve;

| f) | tagatakse, et Jordaania kannab kõik kulud, mis liit on kandnud seoses käesoleva otsuse kohaste laenuvõtmise ja -andmise tehingutega. |
| --- | --- |

f)

tagatakse, et Jordaania kannab kõik kulud, mis liit on kandnud seoses käesoleva otsuse kohaste laenuvõtmise ja -andmise tehingutega.

4.   Komisjon korraldab enne liidu makromajandusliku finantsabi rakendamist tegevusanalüüsi, et kontrollida Jordaania finantskorra, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust, kui need on abi andmise seisukohast olulised.

Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 8

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 30. juuniks aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta eelmisel aastal, sealhulgas selle rakendamise hinnangu. Aruandes:

| a) | analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamise edenemist; |
| --- | --- |

a)

analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamise edenemist;

| b) | hinnatakse Jordaania majanduse olukorda ja väljavaateid ning artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

b)

hinnatakse Jordaania majanduse olukorda ja väljavaateid ning artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamisel tehtud edusamme;

| c) | tuuakse välja seos vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste tingimuste, Jordaania jooksvate majandus- ja eelarvetulemuste ning liidu makromajandusliku finantsabi väljamakseid käsitlevate komisjoni otsuste vahel. |
| --- | --- |

c)

tuuakse välja seos vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste tingimuste, Jordaania jooksvate majandus- ja eelarvetulemuste ning liidu makromajandusliku finantsabi väljamakseid käsitlevate komisjoni otsuste vahel.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kaks aastat pärast artikli 1 lõikes 4 osutatud abiperioodi lõppu järelhindamise aruande, milles hinnatakse liidu makromajandusliku finantsabi tulemusi ja tõhusust ning seda, mil määral on liidu makromajanduslik finantsabi aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 9

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 15. jaanuar 2020

Euroopa Parlamendi nimel

President

D.M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

N. BRNJAC

---

(1)  Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. detsembri 2019. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  EÜT L 129, 15.5.2002, lk 3.

2

(3)  
  ELT L 41, 13.2.2006, lk 3.

3

(4)  
  ELT L 177, 6.7.2011, lk 3.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta otsus (EL) 2016/2371 täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 352, 23.12.2016, lk 18).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

8

(9)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

9

(10)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 10).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

12

---