# Euroopa Liidu L 350/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 350 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide12. detsember 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 350

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide12. detsember 2006

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | AKV-EÜ suursaadikute komitee otsus nr 3/2006, 27. september 2006, mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse finantsmäärust | 1 |
| | * | AKV-EÜ suursaadikute komitee otsus nr 4/2006, 27. september 2006, mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja ja töökorda | 10 |
| | * | AKV-EÜ suursaadikute komitee otsus nr 5/2006, 27. september 2006, mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse personalieeskirja | 13 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

*

AKV-EÜ suursaadikute komitee otsus nr 3/2006, 27. september 2006, mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse finantsmäärust

1

*

AKV-EÜ suursaadikute komitee otsus nr 4/2006, 27. september 2006, mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja ja töökorda

10

*

AKV-EÜ suursaadikute komitee otsus nr 5/2006, 27. september 2006, mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse personalieeskirja

13

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

| 12.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/1

---

AKV-EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 3/2006,

27. september 2006,

mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse finantsmäärust

(2006/877/EÜ)

AKV-EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000. aastal Cotonous alla kirjutatud partnerluslepingut, (1) (edaspidi “leping”), eriti selle III lisa artikli 3 lõike 4 punkte b ja d,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (2),

võttes arvesse üheksanda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat 27. märtsi 2003. aasta finantsmäärust (3),

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on koostatud kokkuleppel põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskusega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu III lisa artikli 3 lõike 4 punkt b nõuab, et suursaadikute komitee kehtestab pärast lepingu allkirjastamist põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse (edaspidi “keskus”) finantsmääruse. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu III lisa artikli 3 lõike 4 punkt b nõuab, et suursaadikute komitee kehtestab pärast lepingu allkirjastamist põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse (edaspidi “keskus”) finantsmääruse.

| (2) | Lepingu III lisa artikli 3 lõike 4 punkt d nõuab, et suursaadikute komitee kehtestab pärast lepingu allkirjastamist keskuse eelarve vastuvõtmise korra, |
| --- | --- |

(2)

Lepingu III lisa artikli 3 lõike 4 punkt d nõuab, et suursaadikute komitee kehtestab pärast lepingu allkirjastamist keskuse eelarve vastuvõtmise korra,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

I PEATÜKK

ÜLDPÕHIMÕTTED

1. JAGU

Ühtsuse, eelarve õigsuse, tasakaalu ja arvestusühiku põhimõtted

Artikkel 1

1.   Kõik keskuse tulu- ja kuluartiklid peavad kajastuma eelkalkulatsioonides, mis põhinevad igaks eelarveaastaks koostataval kulude kalkulatsiooni sisaldaval aastasel tööprogrammil, ja need tuleb kirjendada eelarvesse.

2.   Eelarves näidatud tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

Artikkel 2

Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisarvestus tehakse eurodes. Oma haldusvajaduste rahuldamiseks on keskusel siiski lubatud teha tehinguid EL liikmesriikide ja AKV riikide omavääringutes.

Artikkel 3

1.   Tulu hõlmab Euroopa Arengufondi (edaspidi “EAF”) osamakset, keskuse poolt makstavatele palkadele, töötasudele ja muudele rahalistele tasudele kehtestatud makse ning mitmesuguseid muid sissetulekuid.

2.   Tulu võib hõlmata ka teiste rahastajate sissemakseid keskuse eelarvesse.

3.   Cotonou lepingu III lisas määratletud tegevuste kaasrahastamiseks on keskusel õigus hallata vahendeid ka kolmandate isikute nimel. Kõnealuste vahendite haldamise suhtes kohaldatavad finantseeskirjad on sätestatud käesoleva otsuse artiklis 34.

Artikkel 4

Kulude kalkulatsioon hõlmab keskuse haldus- ja tegevuskulusid. Eelarves tuleb need selgelt eristada.

Artikkel 5

1.   Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

2.   Eelarvesse kavandatud assigneeringud kinnitatakse üheks eelarveaastaks.

Eelarveaastal nõuetekohaselt määratud assigneeringud, mis jäävad 31. detsembriks välja maksmata, kantakse siiski automaatselt üle järgmisesse eelarveaastasse. Selliselt üle kantud assigneeringud kajastatakse selgelt jooksva aasta raamatupidamises.

Eelarveaasta lõpuks vabastatud assigneeringud kantakse keskusele lepingu kohaselt viieks aastaks eraldatud assigneeringutesse.

3.   Lepingu iga finantsprotokolli kehtivuse lõppedes kantakse kõik seotud, ent välja maksmata jäänud assigneeringud automaatselt üle lepingu järgmisesse finantsprotokolli. Lepingu lõppedes kantakse seotud, ent välja maksmata assigneeringud üle ainult kahe lepingu vahelise üleminekuperioodi või vajaduse korral aastase arveldusperioodi jooksul.

4.   Kui eelarve ei ole vastava eelarveaasta alguseks veel vastu võetud, võib direktor keskuse töö jätkumise tagamiseks teha igakuiseid kulutusi, tingimusel et need ei ületa ühte kaheteistkümnendikku eelmisel eelarveaastal kinnitatud vastavast assigneeringust.

Kvartaalsete tegevuskulude ettemaksete puhul, mis kinnitati eelneva aasta eelarves, võib kulukohustusi täita artiklite kaupa, tingimusel et kohustused ei ületa veerandit eelnevaks aastaks kinnitatud assigneeringute kogumahust.

2. JAGU

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtted

Artikkel 6

1.   Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ehk siis säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt.

2.   Säästlikkuse põhimõtte kohaselt tuleb vahendid teha kättesaadavaks õigeaegselt ja võimalikult kuluefektiivselt ning nende kogus ja laad peaksid olema asjakohased.

Tõhususe põhimõte kohaselt peavad kasutatud vahendid olema proportsionaalsed saavutatud tulemustega.

Mõjususe põhimõte on seotud seatud eesmärgi ja kavandatud tulemuste saavutamisega.

3.   Eesmärgid peaksid olema selgelt määratletud ja nende elluviimist tuleks jälgida mõõdetavate näitajate abil. Vajaduse korral tuleks EAFi vahenditest rahastatavate projektide puhul toetuda eelhinnangutele. Nimetatud hinnangute tulemused lisatakse komisjonile esitatavatele dokumentidele, milles põhjendatakse keskuse iga-aastast EAFi toetuse taotlust.

II PEATÜKK

EELARVE KOOSTAMINE

Artikkel 7

1.   Strateegilise plaani raames ja keskusele finantsprotokollis eraldatud üldeelarve piires koostab direktor aastase töökava ja eelarve projekti. Nimetatud projektid kiidab haldusnõukogu heaks hiljemalt täitmisele eelneva aasta 1. juuliks ja need esitatakse kinnitamiseks suursaadikute komiteele.

2.   Keskus edastab aasta töökava ja eelarve projekti koopia komisjonile, kes algatab nende heakskiitmiseks vajalikud ühenduse menetlused.

3.   Eelarvesse kavandatud kulukohustusi saab täita alles alates kuupäevast, mil ühenduse asutus teeb otsuse EAFist taotletud rahastamise suhtes. Keskusele antakse sellest otsusest teada.

Artikkel 8

1.   EAFi abi maksekord tuleb sätestada komisjoni ja keskuse vahel sõlmitavas toetuslepingus.

2.   Auditeeritud raamatupidamisaruannete alusel tagastab keskus EAFile eelnevate eelarveaastate abi, mille assigneeringud on tühistatud.

3.   Eelarve liigendatakse jaotisteks (eelarvejagudeks), peatükkideks, artikliteks ja punktideks vastavalt tulu või kulu laadile või otstarbele.

Artikkel 9

Vajaduse korral võib direktor esitada lisa- või paranduseelarve projekti, mis kinnitatakse samal kujul ning sama menetluse korras nagu esialgne eelarvegi.

III PEATÜKK

EELARVE TÄITMINE

Artikkel 10

1.   Direktor tagab eelarve täitmise omal vastutusel ja keskusele eraldatud assigneeringute piires. Direktor annab eelarve täitmisest aru haldusnõukogule.

2.   Direktor peab eelarveassigneeringute kasutamisel lähtuma artiklis 6 osutatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest.

Artikkel 11

1.   Ühtegi tulu ei tohi sisse nõuda ega ühtegi kulu maksta neid vastavasse eelarveartiklisse kandmata.

Ei tohi võtta ega heaks kiita kulukohustusi, mis ületavad vastavaks eelarveaastaks kinnitatud või eelnevast eelarveaastast üle kantud assigneeringuid.

2.   Tulud ja kulud kirjendatakse kontodele täies mahus ja vastastikku korrigeerimata.

Erandina sellest reeglist arvatakse eraldatud summadest maha:

| a) | lepingupoolele määratud trahvid; |
| --- | --- |

a)

lepingupoolele määratud trahvid;

| b) | ekslikult makstud summade korrigeerimine, mis võib toimuda mahaarvamisena järgnevast maksest, mis tehakse samal eelarveaastal samast peatükist ja artiklist, mille arvelt ülemäärane makse tehti; |
| --- | --- |

b)

ekslikult makstud summade korrigeerimine, mis võib toimuda mahaarvamisena järgnevast maksest, mis tehakse samal eelarveaastal samast peatükist ja artiklist, mille arvelt ülemäärane makse tehti;

| c) | sõidukite, tarvikute ja sisseseade väärtus, kui need on võetud tagasi osalise sissemaksena uute samalaadsete artiklite ostmisel; varude hindamiseks kirjendatakse ostu netohind kontodele soetusmaksumusena; |
| --- | --- |

c)

sõidukite, tarvikute ja sisseseade väärtus, kui need on võetud tagasi osalise sissemaksena uute samalaadsete artiklite ostmisel; varude hindamiseks kirjendatakse ostu netohind kontodele soetusmaksumusena;

| d) | arvetest ja kontodelt maha arvestatud hinnaalandused. |
| --- | --- |

d)

arvetest ja kontodelt maha arvestatud hinnaalandused.

Samuti erandina nimetatud reeglist võib esialgse kuluga samal eelarvereal märgituna taaskasutada järgmisi summasid:

| a) | valesti makstud summade tagasimaksed; |
| --- | --- |

a)

valesti makstud summade tagasimaksed;

| b) | laekunud kindlustusmaksed; |
| --- | --- |

b)

laekunud kindlustusmaksed;

| c) | laekumised uuendatavate sõidukite, tarvikute ja sisseseade müügist; |
| --- | --- |

c)

laekumised uuendatavate sõidukite, tarvikute ja sisseseade müügist;

| d) | laekumised väljaannete ja filmide müügist; |
| --- | --- |

d)

laekumised väljaannete ja filmide müügist;

| e) | eelarve täitmisel täheldatud valuutakursi erinevused võib hüvitada; positiivne või negatiivne lõppsaldo kajastub raamatupidamisaruandes. |
| --- | --- |

e)

eelarve täitmisel täheldatud valuutakursi erinevused võib hüvitada; positiivne või negatiivne lõppsaldo kajastub raamatupidamisaruandes.

Artikkel 12

Vahendite paigutamine ühest jaost teise esitatakse haldusnõukogule kinnitamiseks. Vahendite paigutamise ühest peatükist teise ja ühest artiklist teise peatüki sees otsustab direktor, kes teavitab sellest haldusnõukogu.

Artikkel 13

Keskuse tulud kantakse ühele või mitmele keskuse nimel avatud pangakontole.

IV PEATÜKK

FINANTSKONTROLL

Artikkel 14

1.   Haldusnõukogu poolt ametisse nimetatud finantskontrolör vastutab kõigi kulude ja ettemaksetega seotud kohustuste ning tulude eelneva kinnitamise eest.

2.   Finantskontrolöril peab olema tõendatud kogemus rahvusvaheliste organisatsioonide finantseeskirjade ja auditeerimise alal.

3.   Finantskontrolöri suhtes rakendatakse keskuse töötajatele kohaldatavaid teenistustingimusi. Halduslikult annab ta oma tegevusest aru keskuse direktorile. Kuid iga meetme, mis on seotud distsiplinaarvastutuse, teenistussuhte peatamise, selle lõpetamise või kohtumenetlusega, kiidab direktori põhjendatud ettepaneku alusel heaks haldusnõukogu.

4.   Finantskontrolöri tehtud kontrolli tulemusena nõusolek kinnitatakse või keeldutakse seda andmast. Nõusoleku eesmärk on tagada, et:

| a) | kulud või tulud on kooskõlas eelarve ja eeskirjadega; |
| --- | --- |

a)

kulud või tulud on kooskõlas eelarve ja eeskirjadega;

| b) | kohaldatud on artiklis 6 nimetatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. |
| --- | --- |

b)

kohaldatud on artiklis 6 nimetatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.

Kontroll tehakse vastavalt keskuse töökorra eeskirjadele, mis direktor esitab haldusnõukogule, kes need kinnitab.

5.   Nõusoleku andmisest keeldumise korral esitab finantskontrolör selle kohta direktorile kirjaliku põhjenduse. Direktor võib finantskontrolöri keeldumise põhjendatud otsusega omal vastutusel tühistada, välja arvatud juhul, kui keeldumise põhjuseks on piisavate assigneeringute puudumine. Igast sellisest otsusest teatab direktor kirjalikult haldusnõukogule selle järgmisel koosolekul.

6.   Finantskontrolöril on juurdepääs kõigile tõendavatele dokumentidele ning muudele kontrollitavate kulude ja tuludega seotud dokumentidele. Finantskontrolör võib teha kohapealseid kontrollimisi.

7.   Finantskontrolör on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu. Oma kohustusi täites ei võta finantskontrolör vastu juhiseid ja tema suhtes ei kehti mingeid piiranguid.

8.   Direktor võib taotleda, et finantskontrolör avaldaks arvamust keskuse sisekorra hindamise, toimimise või parandamisega seotud küsimustes. Samuti võib direktor paluda finantskontrolöril dokumente läbi vaadata, et välja selgitada, kas eelarvest rahastatud toimingud on tehtud nõuetekohaselt.

9.   Iga eelarveaasta lõpus, hiljemalt järgmise aasta 30. aprilliks, koostab finantskontrolör aastaaruande, milles esitab oma arvamuse finantsjuhtimise ja eelarve täitmise kohta. Finantskontrolör esitab aruande direktorile, kes edastab selle koos omapoolsete märkustega haldusnõukogule selle järgmisel koosolekul.

V PEATÜKK

EELARVE HALDAMINE

Artikkel 15

1.   Keskuse eelarve haldamisel järgitakse põhimõtet, et eelarvevahendite käsutajad ja peaarvepidajad täidavad erinevaid ülesandeid. Assigneeringute kasutamist haldab eelarvevahendite käsutaja, kellel ainsana on õigus võtta kulutustega seotud kohustusi, määrata kindlaks sissenõutavaid summasid ning väljastada sissetulekuordereid ja maksekorraldusi.

2.   Sissenõude- ja maksetoiminguid teeb peaarvepidaja.

3.   Eelarvevahendite käsutaja ei tohi täita peaarvepidaja ülesandeid.

Artikkel 16

1.   Kõigi meetmete puhul, millega võivad kaasneda keskuse kulukohustused, tuleb eelnevalt koostada kulukohustuse võtmise ettepanek, mis edastatakse koos tõendavate dokumentidega finantskontrolörile eelneva nõusoleku saamiseks.

2.   Jooksvate kulude katteks võib võtta esialgseid kulukohustusi.

3.   Kohustuste ja maksekorralduste kohta peetakse raamatupidamisarvestust. Kulukohustuste ja kulude kinnitamise kohta peetakse raamatupidamisarvestust.

Artikkel 17

1.   Eelarvevahendite käsutaja tehtava kulude tõendamise eesmärk on:

| a) | kontrollida võlausaldaja nõude õigsust; |
| --- | --- |

a)

kontrollida võlausaldaja nõude õigsust;

| b) | määrata kindlaks ja kontrollida võlanõude olemasolu ja selle suurust; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks ja kontrollida võlanõude olemasolu ja selle suurust;

| c) | kontrollida tingimusi, mille korral võib nõuda makse tegemist. |
| --- | --- |

c)

kontrollida tingimusi, mille korral võib nõuda makse tegemist.

2.   Kulutuste väljamaksmine põhineb tõendavatel dokumentidel, mis kinnitavad nõude esitaja õigust saada tasu tegelikult osutatud teenuste, tegelikult tarnitud kaupade või tegelikult tehtud töö eest, või muudel maksmist põhjendavatel dokumentidel.

Kõiki makseotsuseid peab kinnitama pädev eelarvevahendite käsutaja.

Artikkel 18

1.   Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale maksekorraldusega korralduse maksta välja heakskiidetud kuluartikkel.

2.   Maksekorraldusele lisatakse tõendavate dokumentide originaalid, millele tuleb märkida või lisada eelarvevahendite käsutaja nõusolek, milles kinnitatakse, et makstavad summad on õiged ja et kaup on kätte saadud või et teenus on osutatud.

3.   Tõendavate dokumentide originaalid võib mõningatel juhtudel asendada eelarvevahendite käsutaja poolt tõestatud koopiatega.

4.   Maksekorraldus edastatakse peaarvepidajale makse tegemiseks.

5.   Vajaduse korral lisatakse peaarvepidajale edastatavale maksekorraldusele tõend, et asjaomane vara on kantud inventarinimestikku.

Artikkel 19

1.   Maksmine on viimane toiming, mis vabastab keskuse oma kohustustest võlausaldajate ees.

2.   Peaarvepidaja teeb makse kasutatavate vahendite piires.

3.   Sisuliste vigade ilmnemise, väljamakse kehtivuse vaidlustamise või käesolevas finantsmääruses ette nähtud menetluste eiramise korral peatab peaarvepidaja makse tegemise. Peaarvepidaja teatab makse peatamisest ja selle põhjusest kohe eelarvevahendite käsutajale ja finantskontrolörile.

Makse peatamisel võib direktor omal vastutusel kirjalikult nõuda kõnealuse makse tegemist. Sellisel juhul teatab direktor oma otsusest kirjalikult haldusnõukogule selle järgmisel koosolekul.

Artikkel 20

1.   Maksed tehakse üldjuhul panga- või postižiirokonto kaudu, eelistatavalt pangaülekandega, aga põhjendatud juhtudel ka pangatšekiga. Kasutatavaks vääringuks on euro, välja arvatud erandjuhtudel, mille on nõuetekohaselt põhjendanud ja kinnitanud keskus.

2.   Tšekkidel ning posti- ja pangaülekannetel peab olema kaks allkirja – peaarvepidaja ja eelarvevahendite käsutaja või tema esindaja oma.

3.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib direktor anda loa sularahamaksete tegemiseks. Nende maksete kohta võetakse kviitung.

4.   Kui kulusid ja tulusid hallatakse arvutisüsteemide abil, võib dokumente allkirjastada elektrooniliselt.

5.   Kehtivate vahetuskursside puudumise korral kasutatakse AKV riikide omavääringutes tehtavate maksete või sissenõutud tulu puhul summade eurodeks ümber arvestamisel keskuse kasutatava panga või postiasutuse ümberarvestuskursse, mis kehtivad toimingu asetleidmise kuu esimesel tööpäeval.

Artikkel 21

1.   Teatavate sisekorra rakenduseeskirjades sätestatud kululiikide maksmiseks võib keskuse kehtestatud tingimuste kohaselt avada avansikontosid.

2.   Iga avansikonto avamise otsuse teeb direktor antud valdkonna eest vastutava töötaja kulukohustuse võtmise ettepaneku põhjal. Enne direktorile esitamist peavad iga kulukohustuse võtmise ettepaneku heaks kiitma peaarvepidaja ja finantskontrolör.

3.   Avansikontode kasutamist reguleerivad meetmed sisaldavad erisätteid, mis käsitlevad eelkõige:

| a) | avansikontode haldajate määramist; |
| --- | --- |

a)

avansikontode haldajate määramist;

| b) | avansikontode haldajate vastutust; |
| --- | --- |

b)

avansikontode haldajate vastutust;

| c) | avansiliste maksete suurimat lubatud summat; |
| --- | --- |

c)

avansiliste maksete suurimat lubatud summat;

| d) | iga kuluartikli laadi ja suurimat lubatud summat; |
| --- | --- |

d)

iga kuluartikli laadi ja suurimat lubatud summat;

| e) | tõendavate dokumentide esitamise korda ja tähtaega. |
| --- | --- |

e)

tõendavate dokumentide esitamise korda ja tähtaega.

4.   Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja võtavad vajalikke meetmeid, et tagada kinnitatud ettemaksete täpsete summade heakskiitmine nõutud aja jooksul.

Artikkel 22

1.   Keskuse eelarvesse kirjendatud assigneeringute puhul on eelarvevahendite käsutajaks direktor.

2.   Direktor võib mõned oma kohustustest delegeerida talle alluvale töötajale. Igas volituste delegeerimise otsuses märgitakse ära volituste kestus ja ulatus.

Artikkel 23

1.   Direktor nimetab ametisse peaarvepidaja, kes vastutab järgmiste ülesannete eest:

| a) | maksete nõuetekohane tegemine, tulude kogumine ja võlgade sissenõudmine; |
| --- | --- |

a)

maksete nõuetekohane tegemine, tulude kogumine ja võlgade sissenõudmine;

| b) | finantsaruannete koostamine ja esitamine kooskõlas artikliga 25; |
| --- | --- |

b)

finantsaruannete koostamine ja esitamine kooskõlas artikliga 25;

| c) | raamatupidamisarvestuse pidamine kooskõlas artikliga 25; |
| --- | --- |

c)

raamatupidamisarvestuse pidamine kooskõlas artikliga 25;

| d) | raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite ning kontoplaani rakendamine, lähtudes komisjoni peaarvepidaja kehtestatud eeskirjadest; |
| --- | --- |

d)

raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite ning kontoplaani rakendamine, lähtudes komisjoni peaarvepidaja kehtestatud eeskirjadest;

| e) | raamatupidamisarvestuse süsteemide määratlemine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja määratletud süsteemide määratlemine ja heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks ja põhjendamiseks; |
| --- | --- |

e)

raamatupidamisarvestuse süsteemide määratlemine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja määratletud süsteemide määratlemine ja heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks ja põhjendamiseks;

| f) | sularahahaldus vastastikusel kokkuleppel direktoriga. |
| --- | --- |

f)

sularahahaldus vastastikusel kokkuleppel direktoriga.

2.   Peaarvepidaja hangib eelarvevahendite käsutajalt kogu vajaliku teabe, mida on vaja keskuse varasid ja eelarve täitmist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete koostamiseks, kusjuures eelarvevahendite käsutaja tagab sellise teabe usaldusväärsuse.

3.   Vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ja artiklile 21 on üksnes peaarvepidajal õigus hallata sularaha ja väärtpabereid. Peaarvepidaja vastutab nende turvalise säilimise eest.

4.   Direktori nõusolekul võib peaarvepidaja talle usaldatud ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded keskuse personali hulka kuuluvatele ja otseselt peaarvepidajale alluvatele töötajatele. Vastavas volikirjas määratletakse volitatutele usaldatud ülesanded ning nende õigused ja kohustused.

Artikkel 24

1.   Keskusele makstava mis tahes summa laekumisel väljastab eelarvevahendite käsutaja sissetulekuorderi. Sissetulekuorderid kinnitab finantskontrolör.

2.   Peaarvepidaja vastutab talle eelarvevahendite käsutaja poolt edastatud sissetulekuorderite eest.

3.   Kõigi peaarvepidajale või avansikontode haldajale tehtud sularahamaksete kohta väljastatakse kviitung.

VI PEATÜKK

RAAMATUPIDAMINE, RAAMATUPIDAMISARUANNETE ESITAMINE JA KONTROLL, AUDITEERIMINE, KONTROLLIKODA, OLAF

Artikkel 25

1.   Raamatupidamine toimub eurodes kahekordse kirjendamise meetodil ja kalendriaasta alusel. Aruannetes kajastuvad iga aasta 1. jaanuarist 31. detsembrini laekunud tulud ja tehtud kulutused ning nendele lisatakse tõendavate dokumentide originaalid.

Eelarveaasta lõpus suletakse kontod keskuse raamatupidamisaruande koostamise eesmärgil.

2.   Kirjed tehakse raamatupidamissüsteemi alusel, mille liigenduses eristatakse selgelt kontosid, mis võimaldavad koostada bilanssi, ja kontosid, mis võimaldavad koostada tulude ja kulude aruannet. Need kirjed tehakse arvestusraamatutesse või -lehtedele, mille alusel on võimalik koostada üldine kuubilanss. Kõik avansilised maksed kirjendatakse vahekontole ja tasaarvestatakse hiljemalt järgmise eelarveaasta lõpuks, välja arvatud püsiavansi korral.

3.   Keskus koostab bilansi ning tulude ja kulude aruande hiljemalt aasta N+1 30. aprilliks.

Bilansis kajastuvad keskuse varad ja kohustused eelmise eelarveaasta 31. detsembri seisuga.

Tulude ja kulude aruanne sisaldab:

| a) | tulude tabelit, milles on esitatud:






  — | kalendriaasta tulukalkulatsioonid, |
| --- | --- | --- |

a)

tulude tabelit, milles on esitatud:

—

kalendriaasta tulukalkulatsioonid,

| — | muutused võrreldes tulukalkulatsioonidega, |
| --- | --- |

—

muutused võrreldes tulukalkulatsioonidega,

| — | kalendriaasta jooksul tekkinud nõudeõigused, |
| --- | --- |

—

kalendriaasta jooksul tekkinud nõudeõigused,

| — | kalendriaasta lõpul sissenõudmist ootavad summad, |
| --- | --- |

—

kalendriaasta lõpul sissenõudmist ootavad summad,

| — | lisatulud; |
| --- | --- |

—

lisatulud;

| b) | kulude tabelit, milles on esitatud:






  — | eraldatud, aastast N ülekantud ja tühistatud assigneeringute koondtabel, |
| --- | --- | --- |

b)

kulude tabelit, milles on esitatud:

—

eraldatud, aastast N ülekantud ja tühistatud assigneeringute koondtabel,

| — | aastast N–1 ülekantud ja tühistatud assigneeringute koondtabel, |
| --- | --- |

—

aastast N–1 ülekantud ja tühistatud assigneeringute koondtabel,

| — | ülevaatlik tabel aasta N kulukohustustest ja kinnitatud kuludest, |
| --- | --- |

—

ülevaatlik tabel aasta N kulukohustustest ja kinnitatud kuludest,

| — | ülevaatlik tabel aastast N–1 üle kantud assigneeringute kulukohustuste ja kinnitatud kulude kohta; |
| --- | --- |

—

ülevaatlik tabel aastast N–1 üle kantud assigneeringute kulukohustuste ja kinnitatud kulude kohta;

| c) | järgmisi andmeid raamatupidamisaruannetest:






  — | kohaldatud raamatupidamispõhimõtted, |
| --- | --- | --- |

c)

järgmisi andmeid raamatupidamisaruannetest:

—

kohaldatud raamatupidamispõhimõtted,

| — | aruannete üksikute punktide selgituseks esitatud üksikasjalikud märkused ja arvutused, |
| --- | --- |

—

aruannete üksikute punktide selgituseks esitatud üksikasjalikud märkused ja arvutused,

| — | aruandluse läbipaistvuse tagamiseks nõutavad selgitused. |
| --- | --- |

—

aruandluse läbipaistvuse tagamiseks nõutavad selgitused.

4.   Igas kvartalis koostatakse aruanne, mis edastatakse suursaadikute komiteele ning milles kajastub jooksva eelarve täitmise ja ülekantud assigneeringute kasutamise seis; aruannet tõendab finantskontrolör ja pärast seda edastatakse see haldusnõukogule.

Artikkel 26

1.   Haldusnõukogu nimetab keskuse direktori soovitusel maksimaalselt kolmeks aastaks rahvusvaheliselt tunnustatud audiitorühingu, mis valitakse pärast avalikku hankekonkurssi.

2.   Audiitoritel on õigus kontrollida keskuse arveraamatuid ja kassajääki, teha kindlaks, kas inventarinimestikud ja bilansid on koostatud nõuetekohaselt ja heas usus, ning tagada keskuse raamatupidamisega seotud teabe õigsus.

3.   Raamatupidamist kajastavate dokumentide põhjal ning vajaduse korral kohapeal tehtava auditi eesmärk on kindlaks teha, kas kogu tulu on laekunud ning kõik kulutused on tehtud seaduslikult ja nõuetekohaselt ning kas finantshaldus on olnud laitmatu.

4.   Audiitorid tõendavad, et raamatupidamisaruanne on koostatud õigesti vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ning et see annab keskuse finantsseisundist tõese ja erapooletu ülevaate.

5.   Audiitorid koostavad aruande hiljemalt eelarveaastale järgneva aasta 30. juuniks. Aruanne esitatakse direktorile, kes edastab selle koos võimalike omapoolsete märkustega haldusnõukogule, kes esitab selle koos oma soovitustega suursaadikute komiteele.

Kõnealuse aruande ja raamatupidamisaruande põhjal kiidab suursaadikute komitee heaks direktori tegevuse eelarve täitmisel.

6.   Audiitorid nõustavad keskust riskide juhtimisel, esitades sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollsüsteemide taseme kohta ning andes soovitusi, kuidas parandada toimingute tegemise tingimusi ja edendada usaldusväärset finantshaldust.

Audiitorite kohustused on järgmised:

| a) | hinnata keskuse sisehaldussüsteemide sobivust ja tõhusust ning keskuse tegevust programmide elluviimisel ja meetmete rakendamisel, võttes arvesse nendega seotud riske,
  ning |
| --- | --- |

a)

hinnata keskuse sisehaldussüsteemide sobivust ja tõhusust ning keskuse tegevust programmide elluviimisel ja meetmete rakendamisel, võttes arvesse nendega seotud riske,

ning

| b) | hinnata eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisekontrollisüsteemide sobivust ja taset. |
| --- | --- |

b)

hinnata eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisekontrollisüsteemide sobivust ja taset.

7.   Audiitorid auditeerivad keskuse kogu tegevust ja kõiki üksusi. Neil on täielik ja piiramatu juurdepääs igasugusele teabele, mis on nende ülesannete täitmiseks vajalik.

Artikkel 27

Vastavalt üheksanda EAFi finantsmäärusele võivad komisjon (ühenduse nimel), kontrollikoda ja Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) kontrollida keskuse EAFist saadud vahendite kasutamist.

Kontrollikoda võib kontrollida, kas tulu on laekunud ning kulutused tehtud seaduslikult ja nõuetekohaselt ning kas lepingu ja üheksanda EAFi finantsmääruse sätetest on kinni peetud.

VII PEATÜKK

EELARVEVAHENDITE KÄSUTAJATE, PEAARVEPIDAJATE JA AVANSIKONTODE HALDAJATE ÜLESANDED

Artikkel 28

Kui eelarvevahendite käsutajad määravad kindlaks sissenõutavaid makseid, väljastavad sissenõudekorraldusi, võtavad kulukohustusi või allkirjastavad maksekorraldusi käesoleva finantsmääruse vastaselt, kannavad nad distsiplinaarvastutust ning peavad vajaduse korral kahju hüvitama. Sama kord kehtib ka siis, kui eelarvevahendite käsutajad ei dokumenteeri võlanõuet või ei väljasta sissenõudekorraldust või teevad seda ilma mõjuva põhjuseta hilinemisega.

Eelarvevahendite käsutaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab vajaduse korral kahju hüvitama üksnes juhul, kui on tegemist tahtliku vea või tõsise hooletusega.

Artikkel 29

1.   Peaarvepidaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab vajaduse korral hüvitama kahju, kui ta on teinud makseid, mis on vastuolus artikliga 19.

Peaarvepidaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju tema vastutusel oleva raha, vara ja dokumentide kadumise või kahjustumise korral, kui kadumine või kahjustumine põhjustati tahtlikult või leidis aset tõsise hooletuse tulemusena.

Samadel tingimustel kannab peaarvepidaja vastutust ka pangakontode ja posti tšekikontode kasutamise ja haldamise kohta saadud korralduste ebakorrektse täitmise puhul, eelkõige juhul, kui:

| a) | tema esitatud nõuded või tehtud maksed ei ole kooskõlas vastavatel sissenõude- või maksekorraldustel märgitud summadega; |
| --- | --- |

a)

tema esitatud nõuded või tehtud maksed ei ole kooskõlas vastavatel sissenõude- või maksekorraldustel märgitud summadega;

| b) | ta teeb makseid mõnele teisele isikule kui õigustatud maksesaaja. |
| --- | --- |

b)

ta teeb makseid mõnele teisele isikule kui õigustatud maksesaaja.

2.   Avansikontode haldajad kannavad distsiplinaarvastutust ja peavad vajaduse korral hüvitama kahju, kui:

| a) | nad ei suuda nõuetekohaste dokumentide abil tõendada endi tehtud makseid; |
| --- | --- |

a)

nad ei suuda nõuetekohaste dokumentide abil tõendada endi tehtud makseid;

| b) | nad teevad makseid mõnele teisele isikule kui õigustatud maksesaaja. |
| --- | --- |

b)

nad teevad makseid mõnele teisele isikule kui õigustatud maksesaaja.

Nad kannavad distsiplinaarvastutust ja peavad hüvitama kahju nende vastutusel oleva raha, vara ja dokumentide kadumise või kahjustumise korral, kui kadumine või kahjustumine põhjustati tahtlikult või leidis aset tõsise hooletuse tulemusena.

Artikkel 30

1.   Peaarvepidajad ja avansikontode haldajad kindlustavad end artiklist 29 tulenevate riskide vastu.

Keskus katab sellega seonduvad kindlustuskulud. Keskus määrab kindlaks peaarvepidajate ja avansikontode haldajatena töötavate teenistujate kategooriad, samuti tingimused, mille alusel kaetakse nimetatud teenistujate kindlustuskulud, kindlustades neid nende kohustustest tulenevate riskide vastu.

2.   Peaarvepidajatele ja haldajatele makstakse erihüvitisi. Nende suurus sätestatakse keskuse koostatud ja haldusnõukogu heaks kiidetud määruses. Hüvitistele vastavad summad kantakse iga kuu kontole, mille keskus on iga nimetatud töötaja nimel avanud, et luua tagatisfond panga või kassa rahaliste vahendite puudujäägi katteks, mille eest nimetatud isik võib olla vastutav, ning kui neid puudujääke ei kata kindlustusseltside tagasimaksed.

Nende garantiikontode kreeditsaldo makstakse peaarvepidajale või avansikontode haldajale välja pärast tema ametikohustuste lõppemist ja pärast seda, kui ta on lõplikult vabastatud tööga seotud vastutusest.

3.   Direktor teeb välisaudiitori aruandele toetudes otsuse arvepidaja või avansikontode haldaja vastutusest vabastamise kohta kahe aasta jooksul alates raamatupidamisaruande esitamisest suursaadikute komiteele.

Artikkel 31

Eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate ja avansikontode haldajate kohustus hüvitada kahju ja nende distsiplinaarvastutus määratakse kindlaks kooskõlas keskuse töötajatele kohaldatavate eeskirjadega.

Artikkel 32

Eelarve täitmises ei tohi osaleda töötajad, kelle isiklikud huvid võivad olla vastuolus keskuse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane töötaja hoiduma mis tahes meetmetest ja suunama asja oma kõrgemale ülemusele.

Huvide konfliktiga on tegemist siis, kui töötaja ei saa täita eelarve täitmisega seotud ülesandeid erapooletult ja objektiivselt perekondlike või isiklike sidemete, poliitiliste või rahvuslike sümpaatiate, majanduslike huvide või muude põhjuste tõttu, mis tulenevad ühistest huvidest abisaajaga.

VIII PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 33

Hankelepingute sõlmimisel järgitakse teenuste osutamise, tööde tegemise ja kaupade tarnimise üldisi eeskirju, mis on kinnitatud AKV-EÜ ministrite nõukogu 7. oktoobri 2002. aasta otsusega nr 2/2002 Cotonou lepingu (4) IV lisa artiklite 28, 29 ja 30 rakendamise kohta.

Nimetatud üldiste eeskirjade rakendamise kord sätestatakse haldusnõukogu kinnitatud sisemäärusega pärast komisjoni arvamuse saamist.

Artikkel 34

1.   Oma volituste kohaselt võib keskus hallata assigneeringuid kolmandate isikute nimel. Nimetatud vahendite loetelu esitatakse keskuse eelarve lisas.

2.   Kõnealuste vahendite haldamisel kohaldatakse käesolevat finantsmäärust.

3.   Kõnealuste vahendite kolmandate isikute nimel haldamisel peetakse eraldi arvestusraamatuid.

4.   Keskuse poolt kolmanda isiku nimel hallatavate rahaliste vahendite raamatupidamisaruanded sisaldavad bilanssi ning kulude ja tulude aruannet asjaomase eelarveaasta 31. detsembri seisuga. Neid tõendatakse vastavalt keskuse ja kolmanda isiku vahel sõlmitud lepingu sätetele.

Selliste sätete puudumisel viivad tõendamise läbi keskuse välisaudiitorid.

5.   Kõnealused raamatupidamisaruanded esitatakse keskuse raamatupidamisaruande lisas.

Artikkel 35

1.   Kogu keskusele kuuluv vallas- ja kinnisvara kantakse alalisse inventarinimestikku. Kõnealusesse nimestikku kantakse ainult selline vallasvara, mille väärtus on vähemalt 350 eurot. Igale arvele märgitakse enne selle maksmist eseme inventarinumber.

2.   Igasugusest vallasvara ja tehnika müügist, kui nende ostuhind ühiku kohta ületab 350 eurot, tuleb sobival viisil teada anda.

3.   Inventarinimestikku kantud vara võõrandamise, mahakandmise, kaotsimineku, varastamise või mõne muu põhjuse tõttu puudumise korral koostatakse seletuskiri, millele kirjutavad alla direktor ja kõnesoleva vara eest vastutav isik.

4.   Keskuse valduses oleva inventari vastavust inventarinimestikule kontrollitakse iga eelarveaasta lõpul. Vastavuse kontrollimise kinnitab välisaudiitor.

Artikkel 36

AKV riigid, ühendus ja selle liikmesriigid on kohustatud võtma oma pädevuse piires käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 37

AKV-EÜ suursaadikute komitee 19. aprilli 1991. aasta otsusega nr 2/91 heaks kiidetud keskuse finantsmäärus tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 38

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 27. september 2006

Suursaadikute komitee nimel

eesistuja

R. MAKONGO

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on viimati muudetud 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis allkirjastatud lepinguga (ELT L 287, 28.10.2005, lk 4).

1

(2)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

2

(3)  ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.

3

(4)  EÜT L 320, 23.11.2002, lk 1.

4

---

| 12.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/10

---

AKV-EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 4/2006,

27. september 2006,

mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja ja töökorda

(2006/878//EÜ)

AKV-EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000. aastal Cotonous alla kirjutatud koostöölepingut (1) (edaspidi “leping”), eriti selle III lisa artikli 3 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu III lisa artikli 3 lõike 4 kohaselt kehtestab suursaadikute komitee pärast lepingu allakirjutamist põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse (edaspidi “keskus”)ja selle järelevalveorganite põhikirja ja töökorra. Tuleks asutada haldusnõukogu, millel on lepingu III lisa artikli 3 lõike 4 punkti a kohase järelevalveorgani funktsioon. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu III lisa artikli 3 lõike 4 kohaselt kehtestab suursaadikute komitee pärast lepingu allakirjutamist põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse (edaspidi “keskus”)ja selle järelevalveorganite põhikirja ja töökorra. Tuleks asutada haldusnõukogu, millel on lepingu III lisa artikli 3 lõike 4 punkti a kohase järelevalveorgani funktsioon.

| (2) | Lepingule lisatud, privileege ja immuniteete käsitleva 2. protokolli artikli 1 teise lõigu kohaselt laienevad privileegid ja immuniteedid keskuse töötajatele, |
| --- | --- |

(2)

Lepingule lisatud, privileege ja immuniteete käsitleva 2. protokolli artikli 1 teise lõigu kohaselt laienevad privileegid ja immuniteedid keskuse töötajatele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Keskusel on juriidilise isiku staatust ning tal on kõigis Cotonou lepingu osalisriikides kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis nende riikide õigusaktid juriidilistele isikutele annavad.

2.   Keskuse töötajaskonnale antakse tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused, mis on määratletud privileege ja immuniteete käsitlevas 2. protokollis ning millele on osutatud lepingule lisatud VI ja VII deklaratsioonis.

3.   Keskus on mittetulunduslik asutus.

4.   Keskuse peakontor asub ajutiselt Wageningenis (Madalmaad) ning keskusel on filiaal Brüsselis.

Artikkel 2

Keskuse ülesanded ja eesmärgid on sätestatud lepingu III lisa artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 3.

Keskus määratleb oma eesmärgid üksikasjalikult üldises strateegiadokumendis.

Artikkel 3

1.   Vastavalt lepingu III lisa artikli 3 lõigetele 4 ja 5 on keskuse järelevalveorganiks AKV-EÜ suursaadikute komitee (edaspidi “komitee”).

2.   Käesoleva otsuse artikli 4 kohaselt luuakse haldusnõukogu.

3.   Keskus teeb tihedat koostööd lepingus või sellele lisatud deklaratsioonides osutatud institutsioonide ja muude organitega. Vajaduse korral kasutab keskus piirkondlike või rahvusvaheliste institutsioonide abi, eelkõige selliste institutsioonide abi, mis asuvad ühenduse või AKV riikide territooriumil ning tegelevad põllumajanduse ja maaelu arendamise küsimustega.

4.   Haldusnõukogu algatusel kontrollitakse regulaarselt keskuse tegevust.

Artikkel 4

1.   Haldusnõukogu luuakse keskuse kogu tegevuse tehniliste, halduslike ja rahanduslike aspektide toetamiseks, jälgimiseks ja kontrollimiseks.

2.   Haldusnõukogu moodustatakse pariteetsel alusel kuuest liikmest, kes nimetatakse ametisse lähtudes nende isiklikust ja kutsealasest kvalifikatsioonist põllumajanduse ja maaelu arendamise ja/või teabe- ja teabevahetuspoliitika, teaduse, juhtimise ja tehnoloogia valdkonnas. Haldusnõukogu liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult, nad ei tohi küsida ega saada juhiseid kolmandatelt osapooltelt ning nad tegutsevad vaid üksikisikutena keskuse huvides.

3.   Haldusnõukogu liikmed on lepinguosaliste riikide kodanikud, kelle asjaomased lepinguosalised valivad nõutud kvalifikatsioonile vastavuse alusel lepingu osalisriikide kodanike hulgast. Nende ametissenimetamise kinnitab suursaadikute komitee. Suursaadikute komitee nimetab kõnealused kuus isikut ametisse maksimaalselt viieks aastaks, kusjuures poole ametiaja möödumisel tehakse nende tegevusest vahearuanne.

4.   Haldusnõukogu tööd jälgib vaatlejana üks komisjoni, üks Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja üks AKV sekretariaadi esindaja.

5.   Vastavalt töökorra sätetele valivad haldusnõukogu liikmed maksimaalselt viieks aastaks ametisse esimehe ja aseesimehe. Esimeheks valitakse selle osapoole (AKV või ühendus) esindaja, mille kodanikku ei ole valitud keskuse direktoriks. Aseesimeheks valitakse selle osapoole esindaja, mille kodanikku ei ole valitud haldusnõukogu esimeheks.

6.   Haldusnõukogu võtab otsused vastu kohalviibivate või töökorra kohaselt esindatud liikmete lihthäälteenamusega. Igal haldusnõukogu liikmel on üks hääl. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustavaks esimehe hääl.

7.   Haldusnõukogu koosolekute kohta koostatakse protokoll. Koosolekud on konfidentsiaalsed.

8.   Haldusnõukogu jälgib tähelepanelikult keskuse tegevust. Aastas toimub kuni neli haldusnõukogu korralist koosolekut. Haldusnõukogu võib kokku kutsuda ka muul ajal, kui haldusnõukogu ülesanded seda nõuavad, ning kokkukutsujaks võib olla suursaadikute komitee esimees või keskuse direktor.

9.   Keskuse direktoril on haldusnõukogu töös nõuandev roll. Keskus täidab haldusnõukogu sekretariaadi ülesandeid. Eriküsimuste lahendamiseks võib haldusnõukogu konsulteerida keskuse juhtkonna muude liikmete ning keskuse töötajatega ja/või välisekspertidega.

10.   Haldusnõukogu:

| a) | nõustab ja toetab keskuse direktorit keskuse juhtimisel ning tagab suursaadikute komitee sätestatud eeskirjade ja eesmärkide sihipärase täitmise; |
| --- | --- |

a)

nõustab ja toetab keskuse direktorit keskuse juhtimisel ning tagab suursaadikute komitee sätestatud eeskirjade ja eesmärkide sihipärase täitmise;

| b) | keskuse direktori ettepanekul:






  i) | võtab vastu keskuse üldstrateegia ning esitab selle heakskiitmiseks suursaadikute komiteele; |
| --- | --- | --- |

b)

keskuse direktori ettepanekul:

i)

võtab vastu keskuse üldstrateegia ning esitab selle heakskiitmiseks suursaadikute komiteele;

| ii) | kinnitab aastased ja mitmeaastased tegevusprogrammid; |
| --- | --- |

ii)

kinnitab aastased ja mitmeaastased tegevusprogrammid;

| iii) | kinnitab keskuse organisatsioonilise ülesehituse, personalipoliitika ja organisatsioonilise skeemi; |
| --- | --- |

iii)

kinnitab keskuse organisatsioonilise ülesehituse, personalipoliitika ja organisatsioonilise skeemi;

| iv) | kinnitab uute töötajate värbamise ning olemasolevate töötajate lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamise; |
| --- | --- |

iv)

kinnitab uute töötajate värbamise ning olemasolevate töötajate lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamise;

| v) | kinnitab keskuse aastaeelarve; |
| --- | --- |

v)

kinnitab keskuse aastaeelarve;

| vi) | võtab vastu raamatupidamise aastaaruanded,
  ning |
| --- | --- |

vi)

võtab vastu raamatupidamise aastaaruanded,

ning

| vii) | kinnitab aastaaruanded ning edastab need suursaadikute komiteele, et viimane saaks kontrollida keskuse tegevuse vastavust lepingus ja üldstrateegias seatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

vii)

kinnitab aastaaruanded ning edastab need suursaadikute komiteele, et viimane saaks kontrollida keskuse tegevuse vastavust lepingus ja üldstrateegias seatud eesmärkidele;

| c) | teavitab suursaadikute komiteed oma töös ette tulnud mis tahes olulistest küsimustest. |
| --- | --- |

c)

teavitab suursaadikute komiteed oma töös ette tulnud mis tahes olulistest küsimustest.

11.   Haldusnõukogu annab oma tegevusest aru suursaadikute komiteele.

12.   Avaliku hankekonkursi järel valib haldusnõukogu vähemalt kolme pakkumise hulgast rahvusvaheliselt tunnustatud audiitorühingu kolmeaastaseks tähtajaks. Need audiitorid kontrollivad, kas raamatupidamise aastaaruanded on koostatud nõuetekohaselt kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja annavad tõese ja erapooletu ülevaate keskuse rahalisest olukorrast. Audiitor esitab ka hinnangu keskuse finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta.

13.   Haldusnõukogu edastab raamatupidamise aastaaruanded suursaadikute komiteele nende lõplikuks heakskiitmiseks. Suursaadikute komitee vastutab kinnituse andmise eest direktori tegevusele eelarve täitmisel.

14.   Haldusnõukogu kehtestab oma töökorra.

Artikkel 5

1.   Keskust juhib direktor, kelle suursaadikute komitee nimetab ametisse maksimaalselt viieks aastaks.

Suursaadikute komitee annab kaaseesistujatele korralduse sõlmida direktoriga tööleping. Kõnealuse lepingu koostamisel ja täitmisel järgitakse keskuse personalile kohaldatavaid eeskirju. Suursaadikute komiteel on õigus vastu võtta kõiki vajalikke keskuse direktorit puudutavaid otsuseid.

2.   Keskuse juriidiliseks esindajaks on selle direktor, kes viib ellu suursaadikute komitee määratletud suuniseid. Direktor annab oma tegevusest aru suursaadikute komiteele.

3.   Direktor esitab pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist suursaadikute komiteele kinnitamiseks keskuse aasta tööplaani ja aastaeelarve, mis kajastavad keskuse artiklis 2 loetletud ülesandeid ja eesmärke.

4.   Direktor esitab haldusnõukogule regulaarselt ülevaate keskuse tegevusest.

5.   Igal aastal üheksa kuu jooksul pärast kalendriaasta lõppu esitab direktor pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist aruande keskuse tegevuse ja bilansi kohta suursaadikute komiteele.

6.   Direktor vastutab keskuse töö korraldamise ja juhtimise eest. Direktor teatab haldusnõukogule kõigist keskuse töökorraga seotud meetmetest, mis võidakse võtta keskust puudutavate reeglite rakendamise hõlbustamiseks.

Artikkel 6

Keskuse eelarvet rahastatakse vastavalt lepingu finantsprotokollis sätestatud eeskirjadele. Eelarvet võib rahastada ka muudest allikatest.

Artikkel 7

Haldusnõukogu soovitusel võib suursaadikute komitee keskuse põhikirja ja töökorda muuta.

Artikkel 8

AKV riigid, liikmesriigid ja ühendus peavad oma pädevuse piires võtma vajalikud meetmed käesoleva otsuse täitmiseks.

Artikkel 9

AKV-EMÜ suursaadikute komitee 19. aprilli 1991. aasta otsus nr 1/91 põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse töökorra kohta, AKV-EMÜ suursaadikute komitee 19. aprilli 1991. aasta otsus nr 3/91 põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse nõuandekomitee põhikirja ja töökorra kohta ning AKV-EMÜ suursaadikute komitee 30. aprilli 1997. aasta otsus nr 2/97 otsuse nr 3/91 muutmise kohta, AKV-EMÜ suursaadikute komitee 11. aprilli 2003. aasta otsus nr 1/2003, 23. detsembri 2003. aasta otsus nr 10/2003 ja 17. detsembri 2004. aasta otsus nr 6/2004 keskuse nõuandekomitee liikmete määramise kohta tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 10

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 27. september 2006

AKV-EÜ suursaadikute komitee nimel

eesistuja

R. MAKONGO

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on viimati muudetud 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis allkirjastatud lepinguga (ELT L 287, 28.10.2005, lk 4).

1

(2)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

2

---

| 12.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/13

---

AKV-EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 5/2006,

27. september 2006,

mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse personalieeskirja

(2006/879/EÜ)

AKV-EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000, (1) edaspidi “Cotonou leping”, eriti selle III lisa artikli 2 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel 12. septembril 2000 sõlmitud siselepingut ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt Cotonou lepingu finantsprotokollile,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on koostatud koostöös põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskusega,

ning arvestades, et pärast Cotonou lepingule allakirjutamist kinnitab suursaadikute komitee põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse, edaspidi “keskus” personalieeskirja,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE PÕLLUMAJANDUSE JA MAAPIIRKONDADEGA SEOTUD KOOSTÖÖ TEHNILISE KESKUSE PERSONALIEESKIRJA:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse personalieeskiri, edaspidi “eeskiri”, võttes arvesse põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse, edaspidi “keskuse”, tegevuse rahvusvahelist ja avalikku iseloomu. Eelkõige reguleerivad need töötajate õigusi ja kohustusi, teenistustingimusi, ametikohtade liigitust ja teenistuse lõppemist; töötingimusi; töö tasustamist ja sotsiaaltoetusi, distsiplinaarmeetmeid ja kaebuste esitamise korda.

2.   Keskuse haldusnõukogu, edaspidi “haldusnõukogu”, võib käesoleva eeskirjaga sätestatud piirides võtta vastu keskuse direktori, edaspidi “direktor”, esitatud sisekorraeeskirja käsitlevaid ettepanekuid või selle muudatusi, mille eesmärk on käesoleva eeskirja põhimõtteid täpsustada, eelkõige käesolevas eeskirjas sõnaselgelt sätestatud aspektide suhtes.

3.   Haldusnõukogu teavitab sisekorraeeskirjadega seotud vastuvõetud ettepanekutest või nimetatud eeskirjade muudatustest AKV-EÜ suursaadikute komiteed, edaspidi “komitee”, ja komisjoni võimalikult kiiresti ning hiljemalt kolmekümne tööpäeva jooksul pärast nende vastuvõtmist.

Kui haldusnõukogu peab seda vajalikuks, võib ta otsustada, et tema poolt vastu võetud sisekorraeeskirju puudutavaid ettepanekuid või muudatusi kohaldatakse ajutiselt ja teatud tingimustel. Kohaldamise alguskuupäev ei tohi olla varasem kui haldusnõukogu otsuse vastuvõtmise kuupäev.

Hiljemalt kolm kuud pärast teatamist komitee kas kiidab uued sisekorraeeskirjad heaks või teeb neisse muudatusi.

4.   Keskuse direktori ja teenistujate (artikli 2 tähenduses) suhtes kohaldatava õigusliku raamistiku moodustavad Cotonou leping, Madalmaade ja keskuse vahel sõlmitud peakorteri leping, keskuse põhikiri ja töökord, käesolev eeskiri ja selle lisad, mis on eeskirja lahutamatu osa, keskuse finantseeskiri, käesoleva eeskirja jõustumise järel lõigete 2 ja 3 alusel vastu võetud sisekorraeeskirjad, direktori poolt vastu võetud rakenduseeskirjad ning vajaduse korral haldusnõukogu nõusolekul kas töötaja töölevõtmise hetkel või hiljem kirjalikult vastu võetud eritingimused.

Artikkel 2

1.   Käesolevas eeskirjas määratletakse tingimused, mida kohaldatakse järgmiste isikute suhtes:

| — | keskuse direktor, |
| --- | --- |

—

keskuse direktor,

| — | keskuse töötajad, |
| --- | --- |

—

keskuse töötajad,

| — | keskuse kohalikud töötajad. |
| --- | --- |

—

keskuse kohalikud töötajad.

2.   Keskuse töötaja käesoleva eeskirja tähenduses on igaüks, kes on direktori poolt alla kirjutatud tähtajalise lepingu alusel tööle võetud vastavalt artikli 6 lõike 2 punktidele a ja b ning kooskõlas nendes ettenähtud tingimuste ja piirangutega.

3.   Keskuse kohalik töötaja käesoleva eeskirja tähenduses on igaüks, kes on kooskõlas kohalike tavadega tähtajalise lepingu alusel keskusse tööle võetud artiklis 7 nimetamata füüsiliste tööde tegemiseks või teenuste osutamiseks.

4.   Mis tahes käesoleva eeskirja viidet meessoost isikule käsitatakse samuti viitena naissoost isikule ja vastupidi, kui kontekstis ei ole selgelt tähistatud teisiti.

Artikkel 3

1.   Haldusnõukogu kiidab direktori ettepanekul heaks astmete 2.A ja 2.B töötajate töölevõtmise ja töötajate lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamise ning võimalikud ühe või mitme töötajaga seotud eritingimused.

Kohalike töötajate töölevõtmise ning nende lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamise üle otsustab direktor tavakorras ning kooskõlas direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjadega.

2.   Direktor taotleb kõikides töötajate töölevõtmise ning nende lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamisega seonduvates küsimustes haldusnõukogu nõusolekut. Nimetatud küsimused seonduvad näiteks vabade töökohtade, nende täitmiseks avaldatava teabe, kandideerimise ning valikumeetodite ja -kriteeriumidega.

Artikkel 4

1.   Asutatakse:

| — | personalikomitee
  ning |
| --- | --- |

—

personalikomitee

ning

| — | töölevõtmise ja edutamise komitee, |
| --- | --- |

—

töölevõtmise ja edutamise komitee,

kes täidavad neile käesoleva eeskirjaga pandud kohustusi.

Nimetatud komiteede koosseis ja töökord määratakse kindlaks kooskõlas V lisa sätetega.

2.   Personalikomitee esindab töötajate huve suhetes keskusega ning tagab keskuse ja töötajate vahelise suhtluse. Komitee aitab kaasa keskuse tõhusale tööle, võimaldades töötajatel väljendada oma arvamust ning oma seisukohti neid puudutavates küsimustes.

Personalikomitee võib teha direktorile ettepanekuid, mille eesmärk on parandada töötajate töö- või elutingimusi.

3.   Direktorit tuleb teavitada personalikomitee valimistest, esitatud kandidaatidest ja hääletuse tulemustest.

Direktor edastab personalikomitee liikmete nimed haldusnõukogule.

Direktor tagab personalikomiteele tema ülesannete täitmiseks vajalikud tingimused.

4.   Direktor moodustab iga eelarves ettenähtud vaba ametikoha täitmiseks või igaks edutamiseks (mis on seotud tähtajatu lepinguga) töölevõtmise ja edutamise komitee.

Artikkel 5

Keskus võib kasutada lähetuses viibivate ekspertide või kolmandate isikute käest töötasu saavate ekspertide abi. Nimetatud ekspertide suhtes kohaldatakse direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirju.

Lähetuses viibiv ekspert on riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ametnik või erasektori töötaja, kellel on keskuse töötajalt nõutava kvalifikatsiooniga võrdne kvalifikatsioon ning kes on ajutiselt lähetatud keskusse või kes on vahetustöötaja esimeses lõigus osutatud sisekorraeeskirjade alusel.

II JAOTIS

TÖÖTAJAD

I PEATÜKK

Ametissenimetamine – palgaastmete klassifikatsioon – personalinimekiri

Artikkel 6

1.   Töötajaid võib ametisse nimetada üksnes juhul, kui käesolevas eeskirjas ettenähtud tingimustel täidetakse vaba ametikoht, mis on nimetatud kooskõlas artikli 10 eelarvele lisatud personalinimekiri.

2.   Töötajad võetakse tööle järgmist tüüpi lepingute alusel:

| a) | Tähtajatu leping

  Haldusnõukogu poolt heaks kiidetud leping eeldab, et:






  — | on olemas vajalikud rahalised vahendid, |
| --- | --- | --- |

a)

Tähtajatu leping

Haldusnõukogu poolt heaks kiidetud leping eeldab, et:

—

on olemas vajalikud rahalised vahendid,

| — | isik töötab rahuldavalt kooskõlas artikliga 30, |
| --- | --- |

—

isik töötab rahuldavalt kooskõlas artikliga 30,

| — | töötaja ülesandeid on endiselt vaja täita, |
| --- | --- |

—

töötaja ülesandeid on endiselt vaja täita,

| — | töötaja suudab lepingus sätestatud ülesandeid täita. |
| --- | --- |

—

töötaja suudab lepingus sätestatud ülesandeid täita.

Tuleb märkida, et tähtajatu lepingu kestus ei tähenda, et tegemist on alalise lepinguga.

Mis tahes lepingu võib lõpetada distsiplinaarmeetmete puhul.

| b) | Tähtajaline leping







  — | Direktori poolt heaks kiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle, et täita keskuse eelarvele lisatud personalinimekirjas nimetatud ametikoht, mida eelarveasutus käsitab ajutisena. Sellise lepingu kestus võib olla maksimaalselt kaks aastat, seda võib pikendada üksnes kahel korral ning selle kogukestus ei või ületada viit aastat. |
| --- | --- | --- |

b)

Tähtajaline leping

—

Direktori poolt heaks kiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle, et täita keskuse eelarvele lisatud personalinimekirjas nimetatud ametikoht, mida eelarveasutus käsitab ajutisena. Sellise lepingu kestus võib olla maksimaalselt kaks aastat, seda võib pikendada üksnes kahel korral ning selle kogukestus ei või ületada viit aastat.

| — | Direktori poolt heaks kiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle, et täita keskuse hallatavate programmide või vahendite raames loodud ametikoht. |
| --- | --- |

—

Direktori poolt heaks kiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle, et täita keskuse hallatavate programmide või vahendite raames loodud ametikoht.

| c) | Lühiajaline leping







  — | Direktori poolt heaks kiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle, et täita kas osa- või täisajaga ülesandeid, mis ei ole seotud ühegi keskuse eelarvele lisatud personalinimekirjas nimetatud ametikohaga. Sellise lepingu kestus võib olla maksimaalselt aasta, seda võib pikendada üksnes kahel korral ning selle kogukestus ei või ületada kaht aastat. |
| --- | --- | --- |

c)

Lühiajaline leping

—

Direktori poolt heaks kiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle, et täita kas osa- või täisajaga ülesandeid, mis ei ole seotud ühegi keskuse eelarvele lisatud personalinimekirjas nimetatud ametikohaga. Sellise lepingu kestus võib olla maksimaalselt aasta, seda võib pikendada üksnes kahel korral ning selle kogukestus ei või ületada kaht aastat.

| — | Töötaja töölevõtmist käsitlevas lepingus, mis koostatakse I lisas esitatud vormi alusel, täpsustatakse tähtajatu lepingu jõustumise kuupäev, töötaja kategooria, palgaaste ja järk ning töötaja kohustus täita käesoleva eeskirja sätteid. |
| --- | --- |

—

Töötaja töölevõtmist käsitlevas lepingus, mis koostatakse I lisas esitatud vormi alusel, täpsustatakse tähtajatu lepingu jõustumise kuupäev, töötaja kategooria, palgaaste ja järk ning töötaja kohustus täita käesoleva eeskirja sätteid.

Artikkel 7

1.   Ametikohad, mille suhtes kohaldatakse käesolevat eeskirja, jagunevad vastavalt ülesannete iseloomule ja tasemele nelja kategooriasse, mida tähistatakse hierarhiliselt nimetustega “direktor”, “spetsialist”, “kantseleitöötaja” ja “abitöötaja”.

2.   Iga kategooria jaguneb palgaastmeteks ja iga palgaaste järkudeks.

Kategooriad, palgaastmed (ja neile vastavad ülesanded) ning järgud on muu teabe hulgas nimetatud II lisa tabelis. Nimetatud tabeli alusel võtab direktor vastu igale keskuse ametikohale vastava ametikirjelduse.

3.   “Spetsialisti” kategooria hõlmab arendamise valdkonnas juhtimise, väljatöötamise ja uurimisega seotud ülesandeid, mille täitmiseks on vaja kõrgharidusele vastavaid teadmisi. Kategoorias on neli palgaastet:

| a) | aste 2.A ja aste 2.B – “peaspetsialist”, kelle ülesannete täitmiseks peab olema ülikoolidiplom või sellele vastav tunnistus, mille alusel saab õpinguid jätkata kõrgemal tasemel, ning pärast diplomi saamist vastavalt vähemalt kahekümne või viieteistkümne aasta pikkust erialast töökogemust; |
| --- | --- |

a)

aste 2.A ja aste 2.B – “peaspetsialist”, kelle ülesannete täitmiseks peab olema ülikoolidiplom või sellele vastav tunnistus, mille alusel saab õpinguid jätkata kõrgemal tasemel, ning pärast diplomi saamist vastavalt vähemalt kahekümne või viieteistkümne aasta pikkust erialast töökogemust;

| b) | aste 2.C ja aste 2.D – “spetsialist”, kelle ülesannete täitmiseks peab olema ülikoolidiplom või sellele vastav tunnistus, mille alusel saab õpinguid jätkata kõrgemal tasemel, ning pärast diplomi saamist vastavalt vähemalt kümne või viie aasta pikkust erialast töökogemust. |
| --- | --- |

b)

aste 2.C ja aste 2.D – “spetsialist”, kelle ülesannete täitmiseks peab olema ülikoolidiplom või sellele vastav tunnistus, mille alusel saab õpinguid jätkata kõrgemal tasemel, ning pärast diplomi saamist vastavalt vähemalt kümne või viie aasta pikkust erialast töökogemust.

Haldusnõukogu määrab palgaastme 2.A ametikohtade arvu kindlaks direktori ettepanekul.

4.   “Kantseleitöötaja” kategoorias on kolm palgaastet:

| a) | kaks palgaastet: “vanemassistent” ja “sekretariaadi assistent”:






  — | astme 3.A ülesannete täitmiseks peab olema kõrgharidust tõendav diplom või sellele vastav asjakohase eriala kvalifikatsioon, ning pärast kvalifikatsiooni omandamist vähemalt kümne aasta pikkune erialane töökogemus, |
| --- | --- | --- |

a)

kaks palgaastet: “vanemassistent” ja “sekretariaadi assistent”:

—

astme 3.A ülesannete täitmiseks peab olema kõrgharidust tõendav diplom või sellele vastav asjakohase eriala kvalifikatsioon, ning pärast kvalifikatsiooni omandamist vähemalt kümne aasta pikkune erialane töökogemus,

| — | astme 3.B ülesannete täitmiseks peab olema keskharidust tõendav diplom või sellele vastav asjakohase eriala kvalifikatsioon, sekretäre ette valmistava tunnustatud koolitusasutuse diplom ning pärast kvalifikatsiooni omandamist vähemalt viie aasta pikkune erialane töökogemus; |
| --- | --- |

—

astme 3.B ülesannete täitmiseks peab olema keskharidust tõendav diplom või sellele vastav asjakohase eriala kvalifikatsioon, sekretäre ette valmistava tunnustatud koolitusasutuse diplom ning pärast kvalifikatsiooni omandamist vähemalt viie aasta pikkune erialane töökogemus;

| b) | aste 3.C – “sekretär”, kelle ülesannete täitmiseks peab olema keskharidust tõendav diplom või sellele vastav asjakohase eriala kvalifikatsioon ning pärast kvalifikatsiooni omandamist vähemalt kolme aasta pikkune erialane töökogemus. |
| --- | --- |

b)

aste 3.C – “sekretär”, kelle ülesannete täitmiseks peab olema keskharidust tõendav diplom või sellele vastav asjakohase eriala kvalifikatsioon ning pärast kvalifikatsiooni omandamist vähemalt kolme aasta pikkune erialane töökogemus.

5.   “Abitöötaja” kategoorias on palgaaste 4.A – “tehniline töötaja”, kes teeb füüsilist või abitööd ning kelle ülesannete täitmiseks peab olema algharidust tõendav diplom, võimalusel seda täiendavad tehnilised teadmised ning vähemalt kahe aasta pikkune töökogemus.

Artikkel 8

1.   Töötaja ametissenimetamise hetkel määrab tema kategooria, palgaastme ja järgu direktor vastavalt eelarvele ja kooskõlas direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjadega.

2.   Töötaja asub tööle oma palgaastme esimesel järgul.

Direktor võib töötaja väljaõpet ja töökogemust arvestades siiski töötajale vastu tulla ning võtta ta tööle palgaastme teisel järgul.

3.   Kui töötaja viiakse üle ametikohale, mis vastab kõrgemale astmele kui see, millisesse ta tööle asudes nimetati, tuleb tema lepingut muuta.

Artikkel 9

1.   Direktor nimetab iga töötaja ametikohale, millel tuleb täita tema kategooriale ja palgaastmele vastavaid ülesandeid, ning teeb seda üksnes keskuse huvides ja pööramata tähelepanu isiku kodakondsusele.

2.   Töötaja edutamine üksuse juhiks või juhi asetäitjaks ükskõik millisel palgaastmel on alati funktsionaalse iseloomuga.

3.   Töötajate ametissenimetamine kajastab võimaluse korral keskuse AKV-EÜ pariteetsust.

Artikkel 10

Keskuse iga-aastasele eelarvele lisatud tabelis määratakse iga kategooria ning iga astme ametikohtade arv ja täpsustatakse vabad ametikohad.

II PEATÜKK

Õigused ja kohustused

Artikkel 11

1.   Töötaja peab täitma oma tööülesandeid ja käituma, pidades silmas üksnes keskuse huve; ta ei tohi taotleda ega vastu võtta juhtnööre üheltki valitsuselt ega keskuseväliselt asutuselt, organisatsioonilt ega isikult.

2.   Töötaja ei tohi direktori loata üheltki valitsuselt ega ühestki muust keskusevälisest allikast vastu võtta ühtki teenet, kinki ega tasu, välja arvatud juhul, kui ta on enne tööleasumist või eripuhkuse ajal osutanud teenuseid ning talle tasutakse nende eest.

Artikkel 12

1.   Töötaja ei tohi teha tegu ega väljendada avalikult arvamust, mis võib kahjustada tema ametialast väärikust või keskuse mainet.

2.   Töötaja peab hoiduma tasustatud või tasustamata tegevusest, mis võib mõjutada tema sõltumatust või kahjustada keskuse huve.

Artikkel 13

Kui töötaja seaduslik abikaasa või isik, kellega ta koos elab, töötab ning saab selle eest tasu, peab töötaja sellest teatama direktorile.

Kui selline töö ei sobi kokku töötaja tegevuse või keskuse huvidega ning kui töötaja ei saa kinnitada, et see lõpetatakse kindlaksmääratud mõistliku aja jooksul, teeb direktor haldusnõukogule ettepaneku võtta vastu otsus töötaja ametikohale jätmise, tema lepingu lõpetamise või ajutise peatamise kohta.

Artikkel 14

Töötaja, kes peab ametikohustuste täitmisel tegema otsuse, mille täitmise või mille lahenduse suhtes tal on isiklik huvi, mis võib ohustada tema sõltumatust, peab sellest teatama direktorile.

Artikkel 15

Pärast töölt lahkumist peab töötaja käituma ausalt ja delikaatselt seoses teatavate ülesannete või eeliste vastuvõtmisega, mis on otseselt seotud keskusega.

Artikkel 16

1.   Töötaja ei tohi avaldada fakte ega teavet, mis on talle teatavaks saanud ametikohustuste täitmisel või seoses sellega. Ta ei tohi ühelegi füüsilisele ega juriidilisele isikule ühelgi kujul edastada dokumenti ega teavet, mida ei ole avalikustatud. See kohustus säilib tema suhtes kümne aasta jooksul pärast töölt lahkumist.

2.   Töötaja ei tohi direktori loata üksi ega koostöös teiste isikutega avaldada ega lasta avaldada ühtki keskuse tegevusega seotud teksti. Direktor võib loa andmisest keelduda üksnes juhul, kui kavandatav avaldamine võib kahjustada keskuse huve.

Artikkel 17

Kõik õigused, sealhulgas autoriõigused ja muud intellektuaalomandiõigused, mis on seotud töötaja ametikohustuste täitmisega, kuuluvad keskusele.

Artikkel 18

Töötaja peab elama paigas, kus asub tema töökoht, või töökohast nii kaugel, et see ei sega teda ametikohustuste täitmisel.

Artikkel 19

1.   Hoolimata töötaja palgaastmest peab ta abistama ja nõustama endast kõrgema astme töötajaid. Töötaja vastutab talle antud ülesannete täitmise eest.

2.   Töötaja, kes peab tagama osakonna toimimise, vastutab kõrgema astme töötajate ees talle usaldatud võimu ja tema poolt antud käskude täitmise eest. Tema alluvate vastutus ei vabasta teda tema enda vastutusest.

3.   Kui saadud käsk tundub töötajale määrustevastane või kui ta leiab, et käsu täitmine võib kaasa tuua tõsiseid probleeme, peab ta oma arvamust vajaduse korral kirjalikult väljendama oma vahetule ülemusele. Kui too kinnitab käsu kirjalikult, peab töötaja selle täitma, välja arvatud juhul, kui käsk on kriminaalõiguse vastane või ohustab tema julgeolekut.

Artikkel 20

1.   Töötaja peab osaliselt või täielikult hüvitama kahju, mida ta on keskusele tekitanud tõsiste ametialaste eksimustega, mis on toime pandud tema ametikohuste täitmisel või seoses sellega.

2.   Põhjendatud hüvitamisotsuse võtab direktori ettepaneku alusel vastu haldusnõukogu pärast seda, kui on täidetud kõik distsiplinaarmenetluse nõuded.

Artikkel 21

1.   Keskuse töötajale antakse privileege või immuniteete üksnes keskuse huvides. Töötajat ei vabastata isiklike kohustuste ega kehtivate õigusaktide täitmisest, välja arvatud Cotonou lepingu privileege ja immuniteete käsitleva protokolli sätete raames, mida kohaldatakse keskuse ja selle töötajate suhtes, ning vajaduse korral peakorteri lepingu raames.

2.   Iga kord, kui nimetatud privileegid või immuniteedid on ohus, peab asjaomane töötaja sellest viivitamata teatama direktorile.

Artikkel 22

1.   Keskus aitab töötajat tema ametikoha või tööülesannete tõttu tema või tema pereliikmete suhtes toime pandud ähvarduste, mõnituste, solvangute, laimamise või rünnete toimepanijate vastu süüdistuse esitamisel. Keskus hüvitab solidaarselt kahju, mida töötajale on sellega tekitatud, juhul kui töötaja ei sattunud kahju ohvriks tahtlikult ega tõsise hooletuse tõttu ning kui teo toimepanija ei ole talle kahju hüvitanud.

2.   Keskus soodustab töötaja ametialast enesetäiendust, kui see on vajalik keskuse töö tõhusaks toimimiseks ning on kooskõlas keskuse huvidega.

Artikkel 23

Töötajal on ühinemisõigus. Ta võib kuuluda näiteks ameti- või kutseorganisatsioonidesse. Selliste organisatsioonide ülesannete täitmine ei saa töötajat kuidagi kahjustada.

Artikkel 24

1.   Töötajad võivad esitada direktorile taotlusi oma ametikohustustega seotud küsimustes.

2.   Käesoleva eeskirja alusel vastu võetud üksikotsused tuleb viivitamata kirjalikult edastada asjaomasele isikule.

3.   Otsus, millega töötajat milleski süüdistatakse, peab olema põhjendatud.

Artikkel 25

1.   Iga töötaja kohta võib avada üksnes ühe individuaalse toimiku. Toimik peab sisaldama:

| — | kõiki dokumente, mis on seotud tema administratiivse olukorraga, ning kõiki aruandeid tema pädevuse, tööjõudluse või töökäitumise kohta, |
| --- | --- |

—

kõiki dokumente, mis on seotud tema administratiivse olukorraga, ning kõiki aruandeid tema pädevuse, tööjõudluse või töökäitumise kohta,

| — | töötaja märkusi nimetatud dokumentide kohta. |
| --- | --- |

—

töötaja märkusi nimetatud dokumentide kohta.

Igal töötajal on õigus tutvuda kõigi tema toimikus sisalduvate dokumentidega. Pärast töölt lahkumist jääb talle see õigus maksimaalselt kaheks aastaks.

Individuaalne toimik on konfidentsiaalne ning sellega võib tutvuda üksnes juhatuse ruumides. Teatavate dokumentide koopiad edastatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtule, kui kohus arutab töötajaga seotud kohtuasja ning kui kohus seda taotleb.

2.   Töötaja individuaalses toimikus sisalduv dokument, mis on seotud esimese raskusastme distsiplinaarmeetmega artikli 55 lõike 2 tähenduses, tühistatakse kolme aasta pärast, kui asjaomase töötaja suhtes ei ole samal ajal rakendatud uut distsiplinaarmeedet.

III PEATÜKK

Töölevõtmine – perioodiline hindamine – ametialane edutamine – teenistuse/lepingu lõppemine – ametist vabastamine

1. jagu

Töölevõtmine

Artikkel 26

1.   Töölevõtmise eesmärk on leida keskuse töötajateks võimalikult pädevaid, töökaid ja ausaid isikuid.

2.   Töötaja valitakse konkursi alusel kooskõlas direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjadega.

3.   Lõikes 2 osutatud sisekorraeeskirjade alusel kehtestatud töölevõtmise protseduur peab olema avatud ja läbipaistev ning pakkuma osalemiseks ja töö leidmiseks ühesuguseid võimalusi kõigi Cotonou lepingule allakirjutanud riikide kodanikele.

Töötajaid ei valita rassi, usu ega soo alusel.

Ühtki ametikohta ei tohi määrata ühe kindla liikmesriigi kodanikele.

Kui kandidaatide ametissenimetamiseks nõutav kutsekvalifikatsioon ja töökogemus on tasemelt võrdsed, lähtutakse töölevõtmisel võimalikult laiast geograafilisest alusest, mis hõlmab võimalikult paljude Cotonou lepingule allakirjutanud riikide kodanikke.

Töötajate ametissenimetamine kajastab võimaluse korral keskuse AKV-EÜ pariteetsust.

Artikkel 27

1.   Kedagi ei saa ametisse nimetada:

| a) | kui ta ei ole ühegi Cotonou lepingule allakirjutanud riigi kodanik; |
| --- | --- |

a)

kui ta ei ole ühegi Cotonou lepingule allakirjutanud riigi kodanik;

| b) | kui ta ei vasta töölevõtmist reguleerivatele seadustele, mida tema suhtes kohaldatakse seoses sõjaväeteenistusega; |
| --- | --- |

b)

kui ta ei vasta töölevõtmist reguleerivatele seadustele, mida tema suhtes kohaldatakse seoses sõjaväeteenistusega;

| c) | kui ta ei suuda tõestada, et on ametikohuste täitmiseks piisavalt pädev ja moraalne; |
| --- | --- |

c)

kui ta ei suuda tõestada, et on ametikohuste täitmiseks piisavalt pädev ja moraalne;

| d) | kui teda ei ole tööle võetud artikli 26 lõikes 2 osutatud konkurentsil põhineva valikuprotseduuri tulemusel; |
| --- | --- |

d)

kui teda ei ole tööle võetud artikli 26 lõikes 2 osutatud konkurentsil põhineva valikuprotseduuri tulemusel;

| e) | kui ta ei vasta ametikohuste täitmiseks vajalikele füüsilise võimekuse tingimustele, mida tõendab keskuse määratud arsti teostatud tervisekontroll; |
| --- | --- |

e)

kui ta ei vasta ametikohuste täitmiseks vajalikele füüsilise võimekuse tingimustele, mida tõendab keskuse määratud arsti teostatud tervisekontroll;

| f) | kui ta ei tõesta, et valdab üht keskuse töökeeltest (prantsuse või inglise keelt) väga hästi ning teist piisavalt, et see võimaldaks tal täita oma ametikohustusi. |
| --- | --- |

f)

kui ta ei tõesta, et valdab üht keskuse töökeeltest (prantsuse või inglise keelt) väga hästi ning teist piisavalt, et see võimaldaks tal täita oma ametikohustusi.

2.   Iga töötaja esitab keskusele enne tööleasumist järgmised dokumendid:

| a) | arstitõend, mis kinnitab, et ta on suuteline täitma ülesandeid, mille täitmiseks ta tööle võeti; |
| --- | --- |

a)

arstitõend, mis kinnitab, et ta on suuteline täitma ülesandeid, mille täitmiseks ta tööle võeti;

| b) | tõend selle kohta, et ta on täitnud sõjaväeteenistuse kohustuse; |
| --- | --- |

b)

tõend selle kohta, et ta on täitnud sõjaväeteenistuse kohustuse;

| c) | tõend selle kohta, et ta on ühe Cotonou lepingule allakirjutanud riigi kodanik ning et tal on kodanikuõigused; |
| --- | --- |

c)

tõend selle kohta, et ta on ühe Cotonou lepingule allakirjutanud riigi kodanik ning et tal on kodanikuõigused;

| d) | dokumendid, mis tõendavad tema ning tema seadusliku abikaasa ja tema eestkoste all olevate laste perekonnaseisu. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad tema ning tema seadusliku abikaasa ja tema eestkoste all olevate laste perekonnaseisu.

3.   Keskuse nõudmisel peab töötaja enne katseaja lõppu läbima keskuse arst-nõustaja juures tervisekontrolli.

Artikkel 28

1.   Et täita vabanenud ametikohti, algatab direktor pärast seda, kui on uurinud võimalusi nimetada nendele kohtadele keskuse töötajaid üleviimise või palgaastme või kategooria tõstmise teel vastavalt artiklitele 32 ja 33, konkursil põhineva avaliku töölevõtmise protseduuri kooskõlas artikli 4 lõikes 1, artikli 26 lõikes 2 ja V lisas osutatud eeskirjaga.

2.   Töölevõtmise protseduuri võib algatada ka töötajate varunimekirja koostamiseks.

Artikkel 29

1.   Pärast töölevõtmist peab töötaja läbima kuue kuu pikkuse katseaja.

2.   Töötaja, kes ei ole näidanud piisavat ametialast pädevust, et ta katseaja järel lõplikult tööle võetaks, vallandatakse. Direktor võib erandkorras katseaega siiski mitu korda pikendada, kuid kokku mitte kauem kui kuueks kuuks.

3.   Kui töötaja ei saa katseaja või pikendatud katseaja jooksul haiguse, sünnituspuhkuse või õnnetuse tagajärjel ametikohustusi täita vähemalt kuu aega järjest, võib direktor katseaega vastavalt pikendada.

4.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei või katseaeg kokku kesta kauem kui kaksteist kuud.

5.   Töötaja võib katseaja jooksul töölt lahkuda mis tahes hetkel, teatades sellest kuu aega ette, välja arvatud juhul, kui on kokku lepitud teistsugune etteteatamisaeg.

2. jagu

Regulaarne hindamine – edutamine

Artikkel 30

1.   Iga kalendriaasta lõpus koostavad iga töötaja ülemused vastavalt direktori vastu võetud sisekorraeeskirjadele hindamisaruande töötaja pädevuse, tööjõudluse ja töökäitumise kohta.

2.   Hindamisaruanne edastatakse töötajale. Töötaja võib aruandele lisada oma tähelepanekuid.

Artikkel 31

1.   Töötaja, kes on täitnud vähemalt kahel aastal järjest ühe ja sama palgaastme ja järgu tööülesandeid suurepäraselt ning kelle leping kehtib vähemalt kuu aega pärast nimetatud ajavahemikku, võidakse edutada sama palgaastme järgmisele järgule.

2.   Eespool nimetatud edutamine ei toimu automaatselt, selle suhtes teeb otsuse direktor töötaja ülemuste hinnangu põhjal tema pädevuse, tööjõudluse ja töökäitumise kohta ning tema ülesannete keerukuse muutumise põhjal.

Artikkel 32

1.   Töötaja saab kõrgemale palgaastmele tõusta üksnes vaba ametikoha täitmiseks. Direktor võib töötaja nimetada oma palgaastmest järgmisele astmele kooskõlas haldusnõukogu poolt direktori ettepanekul vastu võetud sisekorraeeskirjadega.

2.   Töötaja nimetamiseks sama kategooria kõrgemale palgaastmele tehakse valik kandideerivate töötajate vahel, kes on töötanud oma palgaastmel nõutava minimaalse aja jooksul, pärast nende teenete ja hindamisaruannete võrdlemist.

3.   Töötaja võib edutada kõrgemasse kategooriasse üksnes pärast hindamisel põhinevat konkurssi kandideerivate töötajate vahel, kellel on nõutav väljaõpe ja kogemus ning kes on töötanud oma palgaastmel nõutava minimaalse aja jooksul. Töötaja nimetatakse järgmise kategooria alumisele palgaastmele.

4.   Et töötajat saaks edutada kõrgemale palgaastmele või kõrgemasse kategooriasse, peab ta olema töötanud vähemalt kaks aastat ühel ja samal palgaastmel.

Artikkel 33

1.   Töötaja nimetatakse järgule, mille töötasu on kõige lähedasem eelmisel palgaastmel saadud tasuga.

2.   Töötaja ei või uuel palgaastmel saada väiksemat põhipalka kui eelmisel palgaastmel.

3.   Töötaja ei tohi rahaliselt kannatada, kui teda pole võimalik edutada, ent eelmisel palgaastmel oleks ta võidud nimetada kõrgemale järgule. Sellisel juhul tõuseb töötaja järgmisele järgule kuupäevast, mil tal oleks olnud õigus tõusta kõrgemale järgule eelmisel palgaastmel.

3. jagu

Töölt lahkumine – lepingu lõpetamine

Artikkel 34

Välja arvatud surma korral, lahkub töötaja töölt:

| 1. | töötaja lahkumisele eelnenud etteteatamisaja lõppedes. Etteteatamisaeg ei tohi olla lühem kui kolm kuud ega pikem kui kuus kuud, välja arvatud juhul, kui on kokku lepitud lühem etteteatamisaeg; |
| --- | --- |

1.

töötaja lahkumisele eelnenud etteteatamisaja lõppedes. Etteteatamisaeg ei tohi olla lühem kui kolm kuud ega pikem kui kuus kuud, välja arvatud juhul, kui on kokku lepitud lühem etteteatamisaeg;

| 2. | keskuse etteteatamisaja lõppedes.
  Etteteatamisaeg on üks kuu iga töötatud aasta kohta, kuid mitte lühem kui kolm kuud ega pikem kui üheksa kuud. Etteteatamisaega ei hakata arvestama sünnitus- ega haiguspuhkuse ajal, tingimusel et see ei ole pikem kui kolm kuud. Lisaks peatatakse etteteatamisaja arvestamine sünnitus- või haiguspuhkuse ajal, võttes arvesse eespool nimetatud piiranguid; |
| --- | --- |

2.

keskuse etteteatamisaja lõppedes.

Etteteatamisaeg on üks kuu iga töötatud aasta kohta, kuid mitte lühem kui kolm kuud ega pikem kui üheksa kuud. Etteteatamisaega ei hakata arvestama sünnitus- ega haiguspuhkuse ajal, tingimusel et see ei ole pikem kui kolm kuud. Lisaks peatatakse etteteatamisaja arvestamine sünnitus- või haiguspuhkuse ajal, võttes arvesse eespool nimetatud piiranguid;

| 3. | selle kuu lõpul, mil töötajal täitub 65 aastat; |
| --- | --- |

3.

selle kuu lõpul, mil töötajal täitub 65 aastat;

| 4. | keskuse tõhusa toimimise huvides võib töötajaga sõlmitud lepingu lõpetada ebapädevuse või tööülesannete ebapiisava täitmise tõttu kooskõlas artikliga 55; |
| --- | --- |

4.

keskuse tõhusa toimimise huvides võib töötajaga sõlmitud lepingu lõpetada ebapädevuse või tööülesannete ebapiisava täitmise tõttu kooskõlas artikliga 55;

| 5. | kui keskus näiteks ebapiisava rahastamise tõttu suletakse, on töötajal õigus saada hüvitist ühe kuu brutopõhipalga ulatuses iga töötatud aasta kohta, ent mitte rohkem kui kaheteistkümne kuupalga ulatuses. Hüvitis arvestatakse töötaja viimase brutopõhipalga alusel; |
| --- | --- |

5.

kui keskus näiteks ebapiisava rahastamise tõttu suletakse, on töötajal õigus saada hüvitist ühe kuu brutopõhipalga ulatuses iga töötatud aasta kohta, ent mitte rohkem kui kaheteistkümne kuupalga ulatuses. Hüvitis arvestatakse töötaja viimase brutopõhipalga alusel;

| 6. | ametikoha kaotamise korral saab töötaja lõikes 2 osutatud teate ning tal on õigus saada lõikes 5 osutatud hüvitist. |
| --- | --- |

6.

ametikoha kaotamise korral saab töötaja lõikes 2 osutatud teate ning tal on õigus saada lõikes 5 osutatud hüvitist.

Artikkel 35

Direktor võib töötajaga sõlmitud lepingu lõpetada ette teatamata:

| a) | katseaja jooksul või selle lõppedes artikli 29 lõikes 2 ettenähtud tingimustel; |
| --- | --- |

a)

katseaja jooksul või selle lõppedes artikli 29 lõikes 2 ettenähtud tingimustel;

| b) | juhul kui töötaja enam ei vasta artikli 27 lõikes 1 ettenähtud tingimustele; |
| --- | --- |

b)

juhul kui töötaja enam ei vasta artikli 27 lõikes 1 ettenähtud tingimustele;

| c) | artiklis 36 osutatud juhul; |
| --- | --- |

c)

artiklis 36 osutatud juhul;

| d) | artiklis 37 osutatud juhul. |
| --- | --- |

d)

artiklis 37 osutatud juhul.

Artikkel 36

1.   Pärast käesoleva jaotise VI peatükis ettenähtud distsiplinaarmenetlust võib töötajaga sõlmitud lepingu ette teatamata lõpetada, kui töötaja on tahtvalt või hooletuse tõttu jätnud oma kohustused täitmata. Lepingu lõpetamise otsuse teeb direktor pärast seda, kui töötajale on antud võimalus ennast kaitsta.

2.   Enne lepingu lõpetamist võib töötaja lepingu artiklis 57 ettenähtud tingimustel peatada.

3.   Kui töötaja kooskõlas lõikega 1 vallandatakse, võib direktor teha haldusnõukogule ettepaneku võtta töötajalt täielikult või osaliselt õigus hüvitistele ja kulude hüvitamisele, mis on ette nähtud artiklites 46 ja 52 osutatud sisekorraeeskirjades.

Artikkel 37

1.   Töötaja leping lõpetatakse ette teatamata kohe, kui direktor tõdeb, et töötaja on töölevõtmisel esitanud valeandmeid oma kutseoskuste või artikli 27 lõikes 1 ettenähtud tingimuste kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud juhul teeb lepingu lõpetamise otsuse direktori ettepanekul haldusnõukogu pärast seda, kui töötaja on ära kuulatud, ning pärast käesoleva jaotise VI peatükis ettenähtud distsiplinaarmenetlust.

3.   Enne lepingu lõpetamist võib töötaja lepingu artiklis 57 ettenähtud tingimustel peatada.

Artikli 36 lõike 3 sätted kuuluvad kohaldamisele.

IV PEATÜKK

Töötingimused

1. jagu

Tööaeg

Artikkel 38

1.   Tööajal on töötaja igal hetkel keskuse käsutuses.

Normaalne tööaeg ei või siiski olla pikem kui kolmkümmend seitse ja pool tundi nädalas ning see jaguneb vastavalt direktori poolt vastu võetud sisekorraeeskirjade alusel määratud üldisele ajakavale.

2.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib direktor lubada töötajal töötada poole kohaga, kui ta leiab, et see on keskuse huvides.

Loa andmise tingimused määratakse direktori poolt vastu võetud rakenduseeskirjades.

Artikkel 39

1.   Erandjuhtudel või töökoormuse erandliku kasvu korral võib töötajalt nõuda, et ta teeks ületunde. Öösiti, pühapäeviti ja riigipühadel töötamist võib lubada üksnes kooskõlas direktori poolt vastu võetud rakenduseeskirjadega.

2.   Töötaja tehtud ületundide kestus ei tohi olla suurem kui sada viiskümmend tundi kuue kuu jooksul.

3.   “Spetsialist” ja “kantseleitöötaja” kategooria töötajad ei saa ületundide eest hüvitist ega lisatasu.

Lõikes 1 osutatud eeskirjades määratud tingimustel on “abitöötaja” kategooria töötajatel õigus saada ületundide eest lisapuhkust või juhul, kui keskuse olukord ei võimalda ületunde kuue kuu jooksul hüvitada, saada automaatselt eraldatavat lisatasu, mis määratakse eespool nimetatud eeskirjades.

2. jagu

Puhkus

Artikkel 40

1.   Töötajal on kooskõlas direktori poolt vastu võetud rakenduseeskirjadega õigus saada kalendriaasta jooksul minimaalselt kakskümmend neli ja maksimaalselt kolmkümmend tööpäeva puhkust. Nimetatud eeskirjades määratakse puhkusepäevade ühelt aastalt teisele ülekandmise tingimused.

2.   Lisaks iga-aastasele puhkusele võib direktor anda töötajale tema taotlusel erandkorras lisapuhkust. Sellise puhkuse andmise tingimused määratakse direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjades.

Artikkel 41

Sõltumatult artiklis 40 ettenähtud puhkusest on naistöötajal arstitõendi ettenäitamisel õigus saada sünnituspuhkust, mille jooksul säilitatakse tema töötasu ning mis algab üldiselt kuus nädalat enne arstitõendis näidatud sünnituse oletatavat kuupäeva ning lõpeb üldiselt kümme nädalat pärast sünnituse kuupäeva, kuid ei või olla lühem kui kuusteist nädalat.

Arsti loal võib sünnituspuhkus alata vähem kui kuus nädalat enne sünnituse oletatavat kuupäeva ning sellisel juhul lõppeda kümme nädalat pärast sünnituse kuupäeva, kusjuures nimetatud ajavahemikku võib pikendada aja võrra, mille jooksul töötaja jätkas töötamist alates kuuendast nädalast enne sünnituse täpset kuupäeva.

Meestöötajal on lapse sünnikuupäevale järgneva kümne kuu jooksul õigus saada viis tööpäeva vanemapuhkust.

Artikkel 42

Kui töötaja tõendab, et ei saa tööülesandeid täita haiguse tõttu või õnnetuse tagajärjel, on tal täielik õigus saada haiguspuhkust kooskõlas direktori poolt vastu võetud sisekorraeeskirjadega. Keskus võib omal algatusel otsustada, et taotletakse meditsiinieksperdi arvamust.

Artikkel 43

Poole kohaga töötava töötaja puhkust vähendatakse poole kohaga töötamise aja eest poole võrra. Mahaarvatavad päevaosad arvestatakse välja proportsionaalselt kooskõlas direktori poolt vastu võetud rakenduseeskirjadega.

Artikkel 44

1.   Välja arvatud haiguse või õnnetuse korral, ei või töötaja töölt puududa ülemuse eelneva loata. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete rakendamist, arvatakse nõuetekohaselt tuvastatud põhjendamata puudumine maha töötaja puhkusest. Kui puhkusepäevi enam ei ole, kaotab töötaja vastava aja jooksul automaatselt õiguse saada töötasu.

2.   Kui töötaja soovib veeta haiguspuhkuse töökohast eemal, peab ta selleks eelnevalt saama direktori loa.

3.   Erandkorras võib töötaja oma taotlusel ja direktori nõusolekul saada isiklikel põhjustel palgata puhkust. Palgata puhkuse kogukestus ei tohi olla pikem kui üks aasta viieteistkümne aasta jooksul.

Palgata puhkuse ajal ei ole töötajal õigust edutamisele kõrgemale järgule ning palgata puhkust ei arvata artikli 31 lõigetes 1 ja 2 osutatud minimaalse tööaja hulka.

Palgata puhkuse suhtes kohaldatavad reeglid määratakse kindlaks direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjades.

4.   Iga järjest töötatud kaheksateistkümne kuu järel on töötajal, tema seaduslikul abikaasal ja lastel kooskõlas direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjadega õigus saada pilet oma päritoluriiki ja tagasi.

3. jagu

Puhkepäevad

Artikkel 45

Puhkepäevade loendi kinnitab direktor.

V PEATÜKK

Töötasu ja kulude hüvitamine

Artikkel 46

1.   Direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjades määratud tingimustel ning juhul, kui pole sõnaselgelt sätestatud teisiti, on töötajal õigus saada oma kategooriale, palgaastmele ja järgule vastavat töötasu ainuüksi seetõttu, et ta on tööle võetud.

Ta ei saa sellest õigusest loobuda.

2.   Töötasu koosneb põhipalgast, perehüvitistest ja muudest hüvitistest.

Artikkel 47

Töötasu arvestatakse ja makstakse välja eurodes.

Artikkel 48

Haldusnõukogu võib direktori ettepanekul otsustada, et töötasusid kohandatakse igal aastal Euroopa Liidu Nõukogus ühenduse ametnike töötasude suhtes kokku lepitud metoodika alusel.

Artikkel 49

Iga kategooria, palgaastme ja järgu põhipalk määratakse kindlaks II lisas toodud tabeli alusel.

Artikkel 50

1.   Perehüvitised, millele töötajal on õigus, määratakse artiklis 46 osutatud sisekorraeeskirjades ning on järgmised:

| a) | eluasemetoetus; |
| --- | --- |

a)

eluasemetoetus;

| b) | lapsetoetus; |
| --- | --- |

b)

lapsetoetus;

| c) | koolitoetus. |
| --- | --- |

c)

koolitoetus.

2.   Töötaja, kes saab eelmises lõikes osutatud perehüvitisi, peab deklareerima mujalt saadavad samalaadsed hüvitised, mis arvatakse käesoleva eeskirja alusel makstavate hüvitiste summast maha.

3.   Lapsetoetust võib suurendada kahekordseks direktori põhjendatud otsusega, mis põhineb meditsiinilistel tõenditel, mille on välja andnud keskuse osutatud arst ning mis tõendavad, et lapse vaimse või füüsilise puude tõttu lasub töötajal suur rahaline koormus.

Artikkel 51

Kui töötaja lepingu kehtivuse ajal sureb, on tema seaduslikul abikaasal või lastel õigus saada kadunu töötasu täies ulatuses töötaja surmale järgneva kuuenda kuu lõpuni.

Artikkel 52

Artiklis 46 osutatud sisekorraeeskirjades määratud tingimustel on töötajal õigus selliste kulude hüvitamisele, mis tal on tekkinud seoses tööleasumise, ametikoha vahetamise, korralise puhkusega päritoluriigis või lepingu lõpetamisega ning samuti ametikohustuste täitmisel või seoses sellega, ilma et see piiraks artikli 36 lõike 3 kohaldamist.

Artikkel 53

1.   Töötaja, tema seadusliku abikaasa või tema eestkoste all oleva lapse surma korral hüvitab surnukeha töötaja päritoluriiki transportimise kulud keskus. Keskus võib selleks maksta avanssi.

Samuti hüvitab keskus surnud töötaja eelmises lõikes osutatud lähedaste reisikulud ning nende isiklike asjade ja pagasi transportimise kulud, kui nad naasevad surnud töötaja päritoluriiki.

2.   Kui töötaja sureb lähetuses viibides, hüvitab surnukeha töötaja päritoluriiki transportimise kulud keskus.

Artikkel 54

Mis tahes alusetult saadud summa tuleb tagastada, kui saaja oli väljamakse põhjendamatusest teadlik või kui see oli nii ilmselt põhjendamatu, et isik ei saanud seda mitte teada. Tagasimaksetingimused kinnitab direktor.

VI PEATÜKK

Distsiplinaarmeetmed

Artikkel 55

1.   Käesolevas eeskirjas sätestatud kohustuste tahtlik või ettevaatamatusest tingitud täitmatajätmine toob kaasa distsiplinaarkaristuse.

2.   Distsiplinaarkaristused on järgmised:

| — | esimese raskusastme karistused:






  a) | kirjalik hoiatus; |
| --- | --- | --- |

—

esimese raskusastme karistused:

a)

kirjalik hoiatus;

| b) | noomitus, |
| --- | --- |

b)

noomitus,

| — | teise raskusastme karistused:






  a) | madalamale järgule määramine; |
| --- | --- | --- |

—

teise raskusastme karistused:

a)

madalamale järgule määramine;

| b) | madalamale palgaastmele või madalamasse kategooriasse määramine; |
| --- | --- |

b)

madalamale palgaastmele või madalamasse kategooriasse määramine;

| c) | vallandamine. |
| --- | --- |

c)

vallandamine.

3.   Ühe eksimuse eest võib määrata üheainsa distsiplinaarkaristuse.

Artikkel 56

1.   Direktor võib töötaja vahetu ülemuse ettepanekul või omal algatusel teha töötajale hoiatuse või noomituse ilma haldusnõukoguga konsulteerimata. Enne seda tuleb töötaja ära kuulata. Soovi korral võib töötaja hoiatusele või noomitusele vastata. Vastus säilitatakse töötaja individuaalses toimikus.

2.   Muud karistused määrab haldusnõukogu pärast artiklis 58 ettenähtud distsiplinaarmenetlust. Nimetatud menetlus algatatakse direktori või haldusnõukogu initsiatiivil ning pärast seda, kui asjaomane töötaja on ära kuulatud.

Artikkel 57

1.   Kui töötajat süüdistatakse raskes eksimuses, milleks võib olla ametikohustuste täitmatajätmine või tavaõiguse vastane süütegu, võib direktor otsustada, et eksimuse toimepanija leping peatatakse. Selline otsus on ennetava iseloomuga ning see tuleb vastu võtta hiljemalt nelja tööpäeva jooksul pärast eksimuse teatavakssaamist.

2.   Lepingu peatamise otsuses tuleb täpsustada, kas töötajale jääb peatamise ajal õigus saada töötasu, või määrata kindlaks töötasust kinnipeetav summa, mis ei tohi olla suurem kui pool töötaja põhipalgast.

3.   Kui töötaja suhtes ei ole tehtud mingit otsust kahe kuu jooksul alates lepingu peatamise kuupäevast, peab peatamise jätkumise kinnitama haldusnõukogu.

4.   Kui töötaja suhtes ei ole tehtud mingit otsust nelja kuu jooksul alates lepingu peatamise kuupäevast, hakkab töötaja taas saama töötasu täies ulatuses.

5.   Kui töötajale ei ole distsiplinaarmenetluse tulemusel määratud ühtki karistust ning talle on tehtud üksnes hoiatus või noomitus, on tal õigus töötasust kinnipeetud summade hüvitamisele.

6.   Kui aga töötaja suhtes on sama teo alusel algatatud kriminaalasi, selgub tema olukord lõplikult alles pärast lõplikku kohtuotsust.

Artikkel 58

1.   Direktori algatatud distsiplinaarmenetluse raames esitab ad hoc uurimiskomisjon direktorile aruande, milles tuleb selgelt näidata tegu, milles töötajat süüdistatakse, ning võimaluse korral teo toimepanemise asjaolusid.

Aruanne edastatakse haldusnõukogu esimehele, kes teatab sellest süüdistatavale töötajale.

Kui teade ei jõua töötaja kätte tema enda süül või kui töötaja keeldub teate kättesaamise kohta allkirja andmast, loetakse teade edastatuks.

2.   Ad hoc uurimiskomisjoni koosseis ja töömeetodid määratakse kindlaks direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjades.

III JAOTIS

DIREKTOR

Artikkel 59

1.   Käesoleva eeskirja töötajate õigusi ja kohustusi käsitlevaid sätteid kohaldatakse direktori suhtes mutatis mutandis.

2.   Kui käesolevas eeskirjas on ette nähtud, et direktor võtab vastu otsuseid töötajate ja kohalike töötajate suhtes, siis samasuguseid otsuseid direktori suhtes võtab vastu haldusnõukogu.

Kui aga on ette nähtud, et töötajad ja kohalikud töötajad annavad direktorile teavet, siis direktor annab samasugustel juhtudel teavet haldusnõukogule.

IV JAOTIS

SOTSIAAL- JA MAKSUSÄTTED NING KAEBUSTE ESITAMIST KÄSITLEVAD SÄTTED

I PEATÜKK

Sotsiaalsätted

1. jagu

Sotsiaalkindlustus

Artikkel 60

1.   Töötaja, direktor ja vajaduse korral nende keskuse poolt tunnustatud pereliikmed võivad valida selle riigi sotsiaalkindlustusskeemi, mille territooriumil asub keskuse peakorter, selle riigi sotsiaalkindlustusskeemi, kus nad viimati elasid, selle riigi sotsiaalkindlustusskeemi, mille kodanikud nad on, või mis tahes eraõigusliku sotsiaalkindlustusskeemi, mille kohta keskus on sõlminud lepingu.

Sellise valiku võib siiski teha kolme kuu jooksul pärast töölevõtmist vaid ühel korral ning valik jõustub tööleasumise päeval.

2.   Töötaja, direktor ja seaduslik abikaasa, kellel ei ole mis tahes muude õigus- või haldusnormide alusel õigus saada samalaadseid ja sama taseme sotsiaalkindlustushüvitisi, ning nende eestkoste all olevad lapsed sisekorraeeskirjade tähenduses on kindlustatud haigusriskide vastu. Nimetatud riskide vastu kindlustatuse ulatus on määratletud direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjades.

3.   Haigusriskide vastu kindlustamiseks vajalikud maksed tasuvad kindlustatu ja keskus kooskõlas lõikes 2 osutatud sisekorraeeskirjadega.

Artikkel 61

1.   Artiklis 60 osutatud sisekorraeeskirjades määratud tingimustel on töötaja ja direktor alates tööleasumise päevast kindlustatud kutsehaiguste ja tööõnnetuste vastu. Nad peavad kandma osa kindlustuskuludest.

2.   Riskid, mille vastu ei kindlustata, tagatud sotsiaalkindlustushüvitised ning hüvitatavad kulud täpsustatakse lõikes 1 osutatud sisekorraeeskirjades.

Artikkel 62

1.   Kui töötajal või direktoril sünnib laps, makstakse isikule, kelle eestkoste all laps tegelikult on, ühekordset toetust kooskõlas artiklis 60 osutatud sisekorraeeskirjadega.

2.   Sünnitoetuse saaja peab deklareerima sama lapse eest mujalt saadavad samalaadsed hüvitised, mis arvatakse lõikes 1 ettenähtud toetuse summast maha. Kui lapse isa ja ema kuuluvad mõlemad keskuse töötajate hulka, kellel on õigus sellist toetust saada, makstakse toetust ainult ühele neist.

2. jagu

Sotsiaalkindlustusfond

Artikkel 63

1.   Kooskõlas direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjadega asutab keskus töötajate ja direktori sotsiaalkindlustusfondi. Töötajate ja keskuse kohustusliku ja vabatahtliku osaluse ning keskusest lahkuvate töötajate fondiosakute väljamaksmise tingimused määratakse kindlaks nimetatud sisekorraeeskirjades.

2.   Fondi moodustamiseks vajalikud maksed tasuvad kindlustatu ja keskus kooskõlas lõikes 1 osutatud sisekorraeeskirjadega.

3. jagu

Lahkumishüvitis

Artikkel 64

1.   Töötaja, kelle leping lõpetatakse töötaja ja keskuse kokkuleppel ning kes on töötanud keskuses vähemalt viis aastat, võib haldusnõukogu otsusega ja direktori aruande alusel kooskõlas direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjadega saada lahkumishüvitist.

2.   Lahkumishüvitist ei maksta automaatselt, selle puhul peetakse silmas eelkõige keskuse huve ja eesmärke. Hüvitise maksmise tingimused määrab haldusnõukogu direktori ettepanekul ning see toimub kooskõlas lõikes 1 osutatud sisekorraeeskirjadega.

3.   Lahkumishüvitist ei maksta, kui leping lõpetatakse artiklite 36 või 37 alusel.

4.   Direktor ei saa lahkumishüvitist.

5.   Lahkumishüvitist ei maksta samaaegselt artikli 34 lõikes 5 osutatud hüvitisega.

II PEATÜKK

Maksusätted

Artikkel 65

1.   Keskuse direktor ja töötajad tasuvad neile keskuse poolt makstavalt töötasult tulumaksu.

Maksu tasumise tingimused on esitatud III lisas. Vajaduse korral võib komitee nimetatud lisa muuta.

2.   Maksu peab töötasult kinni keskus. Maksusumma kantakse tuluna keskuse eelarvesse.

III PEATÜKK

Kaebusi käsitlevad sätted

Artikkel 66

1.   Töötaja ja direktor võivad pädevalt instantsilt taotleda enda suhtes otsuse tegemist. Pädev instants teeb oma põhjendatud otsuse asjaomasele isikule teatavaks kahe kuu jooksul alates taotluse saamise päevast. Kui nimetatud tähtaja lõppedes ei ole vastust antud, tähendab see, et taotlus on tagasi lükatud ning isik võib esitada nõude lõike 2 tähenduses.

2.   Töötaja ja direktor võivad esitada pädevale instantsile nõude seoses neid puudutanud teoga, milleks võib olla pädeva instantsi poolt nende suhtes tehtud otsus või käesolevas eeskirjas ettenähtud meetme rakendamata jätmine. Nõue on kirjalik dokument, milles taotletakse tekkinud vaidluse lahendamist poolte kokkuleppel. Nõue tuleb esitada kahe kuu jooksul, vastasel korral on see kehtetu. Nimetatud tähtaja algust arvestatakse:

| — | alates otsuse adressaadile teatavakstegemise päevast, ning hiljemalt alates päevast, mil see sai asjaomasele isikule teatavaks, kui tegemist on individuaalse meetmega; kui individuaalne meede võib puudutada teist isikut peale adressaadi, arvestatakse tähtaega alates päevast, mil kõnealune isik sai meetmest teatavaks, |
| --- | --- |

—

alates otsuse adressaadile teatavakstegemise päevast, ning hiljemalt alates päevast, mil see sai asjaomasele isikule teatavaks, kui tegemist on individuaalse meetmega; kui individuaalne meede võib puudutada teist isikut peale adressaadi, arvestatakse tähtaega alates päevast, mil kõnealune isik sai meetmest teatavaks,

| — | alates vastamistähtaja lõppkuupäevast, kui nõue on seotud taotluse tagasilükkamisega lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

—

alates vastamistähtaja lõppkuupäevast, kui nõue on seotud taotluse tagasilükkamisega lõike 1 tähenduses.

Pädev instants teeb oma põhjendatud otsuse asjaomasele isikule teatavaks kahe kuu jooksul alates nõude esitamise päevast. Kui nimetatud tähtaja lõppedes ei ole vastust antud, tähendab see, et nõue on tagasi lükatud ning isik võib esitada kaebuse artikli 67 tähenduses.

Pädeva instantsi põhjendatud otsuse vastuvõtmise menetlus määratakse kindlaks direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjades.

Pädev instants on käesoleva artikli tähenduses:

| — | suhetes töötajatega direktor, |
| --- | --- |

—

suhetes töötajatega direktor,

| — | suhetes direktoriga ning direktori poolt võetud distsiplinaarmeetmete vastu esitatud kaebuste korral haldusnõukogu, |
| --- | --- |

—

suhetes direktoriga ning direktori poolt võetud distsiplinaarmeetmete vastu esitatud kaebuste korral haldusnõukogu,

| — | direktori suhtes haldusnõukogu poolt võetud distsiplinaarmeetmete vastu esitatud kaebuste korral komitee. |
| --- | --- |

—

direktori suhtes haldusnõukogu poolt võetud distsiplinaarmeetmete vastu esitatud kaebuste korral komitee.

Artikkel 67

1.   Töötajate ja keskuse vahelised vaidlused ning direktori ja keskuse vahelised vaidlused lahendatakse lepituse teel IV lisas ettenähtud menetluse kaudu. Kui kokkulepet ei suudeta saavutada, on töötajal õigus pöörduda Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtusse.

2.   Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtus, edaspidi “halduskohus” on pädev lahendama keskuse ja selle töötajate vahelisi vaidlusi artikli 66 lõikes 2 osutatud asjaomast isikut ebasoodsalt mõjutavate tegude õiguspärasuse küsimuses.

3.   Halduskohtusse või esitada kaebuse üksnes juhul, kui:

| — | pädevale instantsile on artikli 66 lõike 2 alusel samas artiklis ettenähtud aja jooksul esitatud nõue, |
| --- | --- |

—

pädevale instantsile on artikli 66 lõike 2 alusel samas artiklis ettenähtud aja jooksul esitatud nõue,

| — | nõue on selgesõnalise või vaikimisi otsusega tagasi lükatud, |
| --- | --- |

—

nõue on selgesõnalise või vaikimisi otsusega tagasi lükatud,

| — | lepitusmenetlus ei ole tulemust andnud. |
| --- | --- |

—

lepitusmenetlus ei ole tulemust andnud.

4.   Kaebused lõike 2 tähenduses esitatakse kolme kuu jooksul. Nimetatud tähtaja kulgemine algab:

| — | alates nõudele vastamiseks tehtud otsuse teatavakstegemise päevast, |
| --- | --- |

—

alates nõudele vastamiseks tehtud otsuse teatavakstegemise päevast,

| — | alates vastamistähtaja tähtpäevast, kui kaebus on seotud artikli 66 lõike 2 alusel esitatud nõude tagasilükkamisega. Kui nõue on pärast esialgset vaikimisi tagasilükkamist tagasi lükatud ka selgesõnalise otsusega enne kaebuse esitamiseks ettenähtud tähtaja lõppu, algab nimetatud tähtaja kulgemine sellest hetkest uuesti. |
| --- | --- |

—

alates vastamistähtaja tähtpäevast, kui kaebus on seotud artikli 66 lõike 2 alusel esitatud nõude tagasilükkamisega. Kui nõue on pärast esialgset vaikimisi tagasilükkamist tagasi lükatud ka selgesõnalise otsusega enne kaebuse esitamiseks ettenähtud tähtaja lõppu, algab nimetatud tähtaja kulgemine sellest hetkest uuesti.

V JAOTIS

KOHALIKUD TÖÖTAJAD

Artikkel 68

1.   Kohaliku töötaja võtab tööle direktor, kes sõlmib temaga tähtajalise lepingu.

2.   II jagu, välja arvatud artiklite 6–10, 29, 31–37, 40–43 ja 46–50 ning VI peatükki sätteid, kohaldatakse kohalike töötajate suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 69

Kohaliku töötaja töötingimused, eriti:

| a) | töölevõtmise ja töölepingu lõpetamise tingimused; |
| --- | --- |

a)

töölevõtmise ja töölepingu lõpetamise tingimused;

| b) | puhkuse; |
| --- | --- |

b)

puhkuse;

| c) | palgaastme ja töötasu, |
| --- | --- |

c)

palgaastme ja töötasu,

määrab direktor kooskõlas selle riigi õigusaktide ja tavadega, kus töötaja asub ametikohuseid täitma.

Artikkel 70

Keskus tasub sotsiaalkindlustuse valdkonnas maksed, mida tööandja peab tasuma kooskõlas selle riigi õigusaktide ja tavadega, kus töötaja asub ametikohuseid täitma.

Artikkel 71

Kohalik töötaja võib direktorilt taotleda enda suhtes otsuse tegemist. Direktor teeb oma põhjendatud otsuse asjaomasele isikule teatavaks ühe kuu jooksul alates taotluse saamise päevast. Kui töötaja otsusega ei nõustu, võib ta artikli 72 alusel esitada kaebuse.

Artikkel 72

Keskuse ja kohaliku töötaja vahel tekkinud vaidlused lahendatakse selle riigi pädevas kohtus, kus kohalik töötaja töötab.

VI JAOTIS

VÄLISMAAL TEENISTUSES OLEVAD TÖÖTAJAD

Artikkel 73

Välismaal teenistuses olevate töötajate suhtes kohaldatavad sätted nähakse ette direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjades.

VII JAOTIS

AJUTISELT KESKUSESSE ÜLEVIIDUD TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 74

Koostööd või töötajate vahetust käsitlevate erikokkulepete alusel organisatsioonidest või äriühingutest ajutiselt keskusesse üleviidud isikute suhtes kohaldatavad sätted nähakse ette direktori ettepanekul haldusnõukogu poolt vastu võetud sisekorraeeskirjades.

VIII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 75

Käesolev eeskiri jõustub samaaegselt AKV-EÜ suursaadikute komitee otsusega, millega eeskiri kinnitatakse.

Artikkel 76

Käesolev otsus jõustub vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 27. september 2006

Suursaadikute komitee nimel

eesistuja

R. MAKONGO

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on viimati muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal sõlmitud lepinguga (ELT L 287, 28.10.2005, lk 4).

1

---

I LISA

PÕLLUMAJANDUSE JA MAAPIIRKONDADEGA SEOTUD KOOSTÖÖ TEHNILISE KESKUSE

LEPING (1) JÄRGMISE ISIKUGA:

| | Proua/preili/härra |
| --- | --- |

Proua/preili/härra

| | sünnikuupäev |
| --- | --- |

sünnikuupäev

| | kodakondsus |
| --- | --- |

kodakondsus

| | isikutunnistus nr |
| --- | --- |

isikutunnistus nr

| | välja antud |
| --- | --- |

välja antud

Võttes arvesse teavet, mille esitasite töökohale kandideerimisel, ning töötajate leidmiseks korraldatud konkursi tulemusi, on põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehniline keskus, keda esindab direktor ..., AKV-EÜ suursaadikute komitee otsuse nr 5/2006 artikli 6 alusel otsustanud Teid tööle võtta.

Teie teenistustingimused on järgmised.

| 1. | KESTUS
  Käesolev leping on tähtajatu ning jõustub ... Cotonou lepingu III lisa raames. |
| --- | --- |

1.

KESTUS

Käesolev leping on tähtajatu ning jõustub ... Cotonou lepingu III lisa raames.

| 2. | KATSEAEG
  Esimesed kuus töökuud moodustavad katseaja. Selle aja jooksul võivad mõlemad osapooled tähtkirja teel käesoleva lepingu ette teatamata lõpetada. Katseaega ei rakendata, kui töötaja ei asu keskuses tööle esmakordselt. |
| --- | --- |

2.

KATSEAEG

Esimesed kuus töökuud moodustavad katseaja. Selle aja jooksul võivad mõlemad osapooled tähtkirja teel käesoleva lepingu ette teatamata lõpetada. Katseaega ei rakendata, kui töötaja ei asu keskuses tööle esmakordselt.

| 3. | KOHT
  Töötaja töökoht on praegu .... Keskuse huvides võidakse töötaja siiski määrata tööle mõnda teise kohta. |
| --- | --- |

3.

KOHT

Töötaja töökoht on praegu .... Keskuse huvides võidakse töötaja siiski määrata tööle mõnda teise kohta.

| 4. | KLASSIFIKATSIOON
  Kategooria:
  Palgaaste:
  Järk:
  Käesolevaga olete nõus, et direktor võib alati, kui peab seda keskuse huvides vajalikuks, määrata Teid ametikohale, mis eeldab Teie palgaastmele ja kategooriale vastavate ülesannete täitmist ning mis võib tuua kaasa Teie volituste muutumise. |
| --- | --- |

4.

KLASSIFIKATSIOON

Kategooria:

Palgaaste:

Järk:

Käesolevaga olete nõus, et direktor võib alati, kui peab seda keskuse huvides vajalikuks, määrata Teid ametikohale, mis eeldab Teie palgaastmele ja kategooriale vastavate ülesannete täitmist ning mis võib tuua kaasa Teie volituste muutumise.

| 5. | TÖÖNÄDAL
  Töönädala pikkus on kolmkümmend seitse ja pool tundi. |
| --- | --- |

5.

TÖÖNÄDAL

Töönädala pikkus on kolmkümmend seitse ja pool tundi.

| 6. | TÖÖLT LAHKUMINE PÄRAST ETTETEATAMISAEGA
  Vastavalt keskuse kehtivale personalieeskirjale võivad mõlemad lepinguosalised käesoleva lepingu lõpetada tähtkirja teel. |
| --- | --- |

6.

TÖÖLT LAHKUMINE PÄRAST ETTETEATAMISAEGA

Vastavalt keskuse kehtivale personalieeskirjale võivad mõlemad lepinguosalised käesoleva lepingu lõpetada tähtkirja teel.

| 7. | TÖÖTAJATE SUHTES KEHTIVAD EESKIRJAD
  Mõlemad lepinguosalised nõustuvad, et nende suhtes on siduvad järgmised eeskirjad:






  a) | keskuse põhikiri ja töösisekorraeeskiri, keskuse personalieeskiri ja peakorteri leping; |
| --- | --- | --- |

7.

TÖÖTAJATE SUHTES KEHTIVAD EESKIRJAD

Mõlemad lepinguosalised nõustuvad, et nende suhtes on siduvad järgmised eeskirjad:

a)

keskuse põhikiri ja töösisekorraeeskiri, keskuse personalieeskiri ja peakorteri leping;

| b) | mis tahes sisekorraeeskirjad, mis on vastu võetud eespool nimetatud personalieeskirja alusel ning mille puhul kinnitate, et olete neist teadlik, kusjuures sisekorraeeskirjade muudatusi võite vaidlustada üksnes pärast seda, kui neist on Teile teatatud; |
| --- | --- |

b)

mis tahes sisekorraeeskirjad, mis on vastu võetud eespool nimetatud personalieeskirja alusel ning mille puhul kinnitate, et olete neist teadlik, kusjuures sisekorraeeskirjade muudatusi võite vaidlustada üksnes pärast seda, kui neist on Teile teatatud;

| c) | individuaalselt Teiega seotud tingimused, mille keskus on kindlaks määranud kooskõlas eespool nimetatud personalieeskirja artikli 1 lõikega 5. |
| --- | --- |

c)

individuaalselt Teiega seotud tingimused, mille keskus on kindlaks määranud kooskõlas eespool nimetatud personalieeskirja artikli 1 lõikega 5.

Te loobute sõnaselgelt eespool nimetatud personalieeskirjas tööleasumisega seoses ettenähtud soodustustest, mida olete juba saanud keskusega varem sõlmitud lepingu alusel.

Kui olete keskuses varem töötanud, võetakse varasemat tööstaaži arvesse ka käesoleva lepingu raames.

| 8. | VAIDLUSED
  Teie ja keskuse vahelised vaidlused lahendatakse lepituse teel või Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtus kooskõlas personalieeskirja artikliga 67.
  Vaidlusi ei lahendata ühelgi muul viisil. |
| --- | --- |

8.

VAIDLUSED

Teie ja keskuse vahelised vaidlused lahendatakse lepituse teel või Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtus kooskõlas personalieeskirja artikliga 67.

Vaidlusi ei lahendata ühelgi muul viisil.

| 9. | ANKEEDID
  A-lisa (administratiivandmete ankeet) ja B-lisa (perekonnaandmete ankeet) on lepingu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

9.

ANKEEDID

A-lisa (administratiivandmete ankeet) ja B-lisa (perekonnaandmete ankeet) on lepingu lahutamatu osa.

Brüssel,

Põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse nimel

direktor

Keskuse direktorile

Nõustun käesoleva lepingu ja selles esitatud tingimustega.

Olen tutvunud keskuse põhikirja ja töökorra, personalieeskirja ning sisekorraeeskirjadega.

Nõustun personalieeskirja reeglitega, mis käsitlevad minu ja keskuse vahel tekkida võivate vaidluste lahendamist ning loobun sõnaselgelt mis tahes muust vaidluste lahendamise viisist, sealhulgas mis tahes muusse kohtusse pöördumisest.

Kuupäev

Töötaja allkiri

---

(1)  Eeskirja artiklis 6 osutatud tähtajaliste ja lühiajaliste lepingute jaoks tuleb välja töötada tüüpleping, et võtta arvesse selliste lepingute suhtes kohaldatavaid sätteid ning võimaldada lepingu sõlmimisel lisada ka individuaalseid tingimusi.

I LISA A-LISA

ANKEET ADMINISTRATIIVANDMETEGA

Perekonnanimi:

Eesnimi (eesnimed):

Sünnikuupäev:

Perekonnaseis:

Lepingu sõlmimise kuupäev:

Lepingu jõustumise kuupäev:

Lepingu kestus:

Päritoluriik:

Elukoht teenistuse ajal:

Kategooria, palgaaste ja järk:

Põhipalk:

Eriklauslid:

Töötaja allkiri

Direktor

I LISA B-LISA

PEREKONNAANDMETE ANKEET

Perekonnanimi:

Eesnimi (eesnimed):

Sünnikoht ja -kuupäev:

ÜLALPEETAVAD

Perekonnanimi/eesnimi (eesnimed):

Sünnikoht ja -kuupäev:

Sugulus- või hõimlusside:

Perekonnaseis:

Kodakondsus:

Allakirjutanu tõendab, et eespool toodud andmed on õiged

Töötaja allkiri

Direktor

Kuupäev:

---

II LISA

BRUTOPALKADE TABEL (EURODES)

Kehtib alates 1. juulist 2003 (juuni 2003 indeks).

| Kategooria | Aste | Ametikoht | |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | |
| 1. | Direktor |

Kategooria

Aste

Ametikoht

1

2

3

4

5

1.

Direktor

1A

Direktor

12 899,93

| 2. | Spetsialist |
| --- | --- |

2.

Spetsialist

2A

Peaspetsialist

9 180,47

9 732,92

10 281,99

2B

Peaspetsialist

7 345,74

7 785,67

8 263,10

8 740,52

9 255,49

2C

Spetsialist

6 424,96

6 830,79

7 233,20

7 639,03

8 085,13

2D

Spetsialist

5 143,70

5 453,04

5 783,82

6 131,11

6 500,99

| 3. | Kantseleitöötaja |
| --- | --- |

3.

Kantseleitöötaja

3A

Vanemassistent

4 296,95

4 533,61

4 811,90

5 122,23

5 435,98

3B

Sekretariaadi assistent

3 304,56

3 505,82

3 710,38

3 928,65

4 150,31

3C

Sekretär

2 387,19

2 533,84

2 680,48

2 827,12

3 011,27

| 4. | Abitöötaja |
| --- | --- |

4.

Abitöötaja

4A

Tehniline töötaja

1 947,27

2 056,39

2 165,54

2 278,06

2 424,71

Iga palgaastme kõrgeima järgu töötajate arv ei tohi ületada 25 % selle astme ametikohtade koguarvust, välja arvatud astme 1A puhul.

---

III LISA

KESKUSE KASUKS TASUTAVA MAKSU KOHALDAMISE

TINGIMUSED

| 1. | Personalieeskirja artiklis 65 osutatud maksu on kohustatud tasuma keskuse direktor ja töötajad, kuid mitte kohalikud töötajad.
  Maksu tasutakse kord kuus keskuse poolt igale maksukohustuslasele tasutud palgalt ja mis tahes muudelt tasudelt.
  Maksustatavast summast arvatakse siiski maha ühe- või mitmekordsed väljamaksed või hüvitised, millega hüvitatakse tööülesannete täitmisel tehtud kulutused. |
| --- | --- |

1.

Personalieeskirja artiklis 65 osutatud maksu on kohustatud tasuma keskuse direktor ja töötajad, kuid mitte kohalikud töötajad.

Maksu tasutakse kord kuus keskuse poolt igale maksukohustuslasele tasutud palgalt ja mis tahes muudelt tasudelt.

Maksustatavast summast arvatakse siiski maha ühe- või mitmekordsed väljamaksed või hüvitised, millega hüvitatakse tööülesannete täitmisel tehtud kulutused.

| 2. | Pere- ja sotsiaalhüvitised arvestatakse maksustatavast summast maha. |
| --- | --- |

2.

Pere- ja sotsiaalhüvitised arvestatakse maksustatavast summast maha.

| 3. | Pärast punktide 1 ja 2 kohaldamist saadud summast 10 % suhtes kehtib maksuvabastus tööalasteks ja isiklikeks kulutusteks.
  Iga lapse või teise eestkoste all oleva isiku kohta kehtib täiendav maksuvabastus summalt, mis ületab kahekordselt maksukohustuslase saadava lapsetoetuse summa.
  Maksustava summa arvestamisel kehtib täiendav maksuvabastus 16 % ulatuses kõigi väljaspool kodumaad tegutsevate töötajate brutotasust; minimaalne maksuvabastus käesoleva sätte tähenduses ei või olla väiksem kui 200 eurot.
  Kõik summad, mida maksukohustuslane tasub vastavalt tema suhtes kohaldatavatele sotsiaalõigusaktidele, arvatakse maksustatavast tulust maha kooskõlas käesoleva eeskirja artiklitega 60–63 ja vastavate sisekorraeeskirjadega. |
| --- | --- |

3.

Pärast punktide 1 ja 2 kohaldamist saadud summast 10 % suhtes kehtib maksuvabastus tööalasteks ja isiklikeks kulutusteks.

Iga lapse või teise eestkoste all oleva isiku kohta kehtib täiendav maksuvabastus summalt, mis ületab kahekordselt maksukohustuslase saadava lapsetoetuse summa.

Maksustava summa arvestamisel kehtib täiendav maksuvabastus 16 % ulatuses kõigi väljaspool kodumaad tegutsevate töötajate brutotasust; minimaalne maksuvabastus käesoleva sätte tähenduses ei või olla väiksem kui 200 eurot.

Kõik summad, mida maksukohustuslane tasub vastavalt tema suhtes kohaldatavatele sotsiaalõigusaktidele, arvatakse maksustatavast tulust maha kooskõlas käesoleva eeskirja artiklitega 60–63 ja vastavate sisekorraeeskirjadega.

| 4. | Maksusumma arvestatakse punkti 3 kohaldamisel saadud summa alusel, kusjuures summa, mis ei ole suurem kui 104 EUR, maksustatakse 0 % ulatuses, ning ülejäänud summade suhtes kohaldatakse järgmist protsenti:









  — | 00,0 % summalt, mis on väiksem kui | 104 eurot, | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | 08 % summalt vahemikus | 105 | — | 1 605 eurot, |
| — | 10 % summalt vahemikus | 1 606 | — | 2 212 eurot, |
| — | 12,5 % summalt vahemikus | 2 213 | — | 2 536 eurot, |
| — | 15 % summalt vahemikus | 2 537 | — | 2 880 eurot, |
| — | 17,5 % summalt vahemikus | 2 881 | — | 3 478 eurot, |
| — | 20 % summalt vahemikus | 3 479 | — | 3 515 eurot, |
| — | 22,5 % summalt vahemikus | 3 516 | — | 3 840 eurot, |
| — | 25 % summalt vahemikus | 3 841 | — | 4 152 eurot, |
| — | 27,5 % summalt vahemikus | 4 153 | — | 4 475 eurot, |
| — | 30 % summalt vahemikus | 4 476 | — | 4 789 eurot, |
| — | 32,5 % summalt vahemikus | 4 790 | — | 5 113 eurot, |
| — | 35 % summalt vahemikus | 5 114 | — | 5 424 eurot, |
| — | 40 % summalt vahemikus | 5 425 | — | 5 748 eurot, |
| — | 45 % summalt, mis on suurem kui | 5 749 eurot. | | |

4.

Maksusumma arvestatakse punkti 3 kohaldamisel saadud summa alusel, kusjuures summa, mis ei ole suurem kui 104 EUR, maksustatakse 0 % ulatuses, ning ülejäänud summade suhtes kohaldatakse järgmist protsenti:

—

00,0 % summalt, mis on väiksem kui

104 eurot,

—

08 % summalt vahemikus

105

—

1 605 eurot,

—

10 % summalt vahemikus

1 606

—

2 212 eurot,

—

12,5 % summalt vahemikus

2 213

—

2 536 eurot,

—

15 % summalt vahemikus

2 537

—

2 880 eurot,

—

17,5 % summalt vahemikus

2 881

—

3 478 eurot,

—

20 % summalt vahemikus

3 479

—

3 515 eurot,

—

22,5 % summalt vahemikus

3 516

—

3 840 eurot,

—

25 % summalt vahemikus

3 841

—

4 152 eurot,

—

27,5 % summalt vahemikus

4 153

—

4 475 eurot,

—

30 % summalt vahemikus

4 476

—

4 789 eurot,

—

32,5 % summalt vahemikus

4 790

—

5 113 eurot,

—

35 % summalt vahemikus

5 114

—

5 424 eurot,

—

40 % summalt vahemikus

5 425

—

5 748 eurot,

—

45 % summalt, mis on suurem kui

5 749 eurot.

Maksusumma ümardatakse madalamale.

Eespool näidatud maksuskaala oli kehtiv 1. juuli 2003 seisuga.

| 5. | Erandina punktide 3 ja 4 suhtes maksustatakse ületundide eest saadavat tasu maksumääraga, mida väljamaksmisele eelneval kuul kohaldati töötaja maksustatava töötasu kõige kõrgema summa suhtes.
  Töölt lahkumise tõttu tehtavaid väljamakseid maksustatakse pärast punkti 3 kolmes esimeses lõigus osutatud maksuvabastuste kohaldamist määraga, mis moodustab kaks kolmandikku viimase palga väljamaksmise hetkel kehtinud suhtest:






  — | tasutava maksusumma
  ja |
| --- | --- | --- |

5.

Erandina punktide 3 ja 4 suhtes maksustatakse ületundide eest saadavat tasu maksumääraga, mida väljamaksmisele eelneval kuul kohaldati töötaja maksustatava töötasu kõige kõrgema summa suhtes.

Töölt lahkumise tõttu tehtavaid väljamakseid maksustatakse pärast punkti 3 kolmes esimeses lõigus osutatud maksuvabastuste kohaldamist määraga, mis moodustab kaks kolmandikku viimase palga väljamaksmise hetkel kehtinud suhtest:

—

tasutava maksusumma

ja

| — | punktides 1, 2 ja 3 määratletud maksustatava tulu vahel. |
| --- | --- |

—

punktides 1, 2 ja 3 määratletud maksustatava tulu vahel.

| 6. | Kui maksustatav tulu on teenitud vähem kui kuu aja jooksul, kohaldatakse sama maksumäära mis vastava kuumakse puhul.
  Kui maksustatav tulu on teenitud rohkem kui kuu aja jooksul, arvestatakse maksusumma nii, nagu oleks tulu jagunenud ühtlaselt kuude peale, mil see teeniti.
  Juurdemaksmisele kuuluvad summad, mis on seotud mõne teise kuuga kui see, mil maksmine aset leiab, maksustatakse maksumääraga, mida oleks kohaldatud, kui maksed oleks tehtud õigel kuupäeval. |
| --- | --- |

6.

Kui maksustatav tulu on teenitud vähem kui kuu aja jooksul, kohaldatakse sama maksumäära mis vastava kuumakse puhul.

Kui maksustatav tulu on teenitud rohkem kui kuu aja jooksul, arvestatakse maksusumma nii, nagu oleks tulu jagunenud ühtlaselt kuude peale, mil see teeniti.

Juurdemaksmisele kuuluvad summad, mis on seotud mõne teise kuuga kui see, mil maksmine aset leiab, maksustatakse maksumääraga, mida oleks kohaldatud, kui maksed oleks tehtud õigel kuupäeval.

| 7. | Komitee võtab vastu käesolevas lisas ettenähtud sätete kohaldamiseks vajalikud sätted.
  Nende sätete kohaldamise eest vastutab keskuse direktor.
  Vajaduse korral lähtub ta samas valdkonnas Euroopa Ühenduste ametnike suhtes kohaldatavatest eeskirjadest ja eriti nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrusest (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (1). |
| --- | --- |

7.

Komitee võtab vastu käesolevas lisas ettenähtud sätete kohaldamiseks vajalikud sätted.

Nende sätete kohaldamise eest vastutab keskuse direktor.

Vajaduse korral lähtub ta samas valdkonnas Euroopa Ühenduste ametnike suhtes kohaldatavatest eeskirjadest ja eriti nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrusest (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (1).

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1750/2002 (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 15).

---

IV LISA

LEPITAMINE

Artikkel 1

Reguleerimisala

Keskuse töötajate või direktori ning keskuse vahelised vaidlused võib lahendada lepituse teel kooskõlas käesoleva menetluskorraga.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas menetluskorras kasutatakse järgmisi mõisteid, välja arvatud juhul, kui kontekst eeldab teistsugust tähendust:

| — | AKV riik: Cotonou lepingule allakirjutanud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riik, |
| --- | --- |

—

AKV riik: Cotonou lepingule allakirjutanud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riik,

| — | liikmesriik: Euroopa Liidu liikmesriik, |
| --- | --- |

—

liikmesriik: Euroopa Liidu liikmesriik,

| — | kohus: Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohus, |
| --- | --- |

—

kohus: Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohus,

| — | leping: AKV-EÜ koostööleping (Cotonou leping), |
| --- | --- |

—

leping: AKV-EÜ koostööleping (Cotonou leping),

| — | ministrite nõukogu: Cotonou lepingus osutatud AKV-EÜ ministrite nõukogu, |
| --- | --- |

—

ministrite nõukogu: Cotonou lepingus osutatud AKV-EÜ ministrite nõukogu,

| — | komitee: AKV-EÜ suursaadikute komitee, |
| --- | --- |

—

komitee: AKV-EÜ suursaadikute komitee,

| — | nõukogu: põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse nõukogu, |
| --- | --- |

—

nõukogu: põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse nõukogu,

| — | keskus: põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehniline keskus, |
| --- | --- |

—

keskus: põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehniline keskus,

| — | eeskiri: põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse personalieeskiri, |
| --- | --- |

—

eeskiri: põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse personalieeskiri,

| — | hageja: osapool, kes algatab lepitusmenetluse, tehes teisele osapoolele teatavaks lepitustaotluse ja oma nõuded, |
| --- | --- |

—

hageja: osapool, kes algatab lepitusmenetluse, tehes teisele osapoolele teatavaks lepitustaotluse ja oma nõuded,

| — | kostja: lepitusmenetluse osapool, kelle vastu nõuded esitatakse, |
| --- | --- |

—

kostja: lepitusmenetluse osapool, kelle vastu nõuded esitatakse,

| — | osapool: lepitusmenetluses menetluse hageja või kostja. |
| --- | --- |

—

osapool: lepitusmenetluses menetluse hageja või kostja.

Artikkel 3

Teatamine ja tähtaegade arvestamine

1.   Kõik käesolevates protseduurireeglites ettenähtud teated tuleb edastada tähtkirja teel või anda adressaadile isiklikult üle ning iga teate puhul tuleb nõuda kuupäeva ja allkirjaga kinnitust kättesaamise kohta. Teate saamise kuupäev on päev, mil teade sel viisil edastatakse. Kui teade ei jõua töötaja kätte tema enda süül või kui töötaja keeldub teate kättesaamise kohta allkirja andmast, loetakse teade edastatuks.

2.   Käesolevas menetluskorras ettenähtud tähtaja kulgemine algab teate, teatise või ettepaneku adressaadi kätte jõudmise kuupäevale järgnevat päeva. Kui tähtaja viimane päev on kõnealuses teates, teatises või ettepanekus märgitud adressaadi riigis riigipüha või puhkepäev, pikendatakse tähtaega järgmise tööpäevani. Tähtaja sisse jäävad riigipühad ja puhkepäevad lähevad siiski arvesse.

Artikkel 4

Lepitamine

1.   Mis tahes hetkel enne kaebuse esitamist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtule võib igaüks, kellel on õigus taotleda vaidluse lahendamist, taotleda seda lepitamise teel kooskõlas käesoleva menetluskorraga.

2.   Kui vaidluse osapooled on direktor ja keskus, peab hageja esitama komiteele taotluse lepitaja nimetamiseks.

Komitee peab lepitaja nimetama hiljemalt kuuskümmend päeva pärast taotluse saamist.

3.   Kui vaidluse osapooled on töötaja ja keskus, peab hageja esitama nõukogule taotluse lepitaja nimetamiseks. Lepitaja tuleb nimetada hiljemalt nelikümmend viis päeva pärast taotluse saamis.

4.   Lepitajaks ei või nimetada isikut, kes ei ole ühegi lepingule allakirjutanud riigi kodanik.

5.   Kolmekümne päeva jooksul alates lepitaja nimetamise teate saamisest teatab lepitust sooviv osapool oma taotlusest teisele osapoolele ja lepitajale.

Taotlus on lepituse taotleja koostatud ülevaade, millele lisatakse asjakohased dokumendid ja tõendusmaterjal.

6.   Kolmekümne päeva jooksul alates taotlust käsitleva teate saamisest peab teine osapool esitama lepitajale ja hagejale oma vastuse.

7.   Lepitaja tegutseb nii mitteformaalselt ja kiiresti kui vaidluse õiglase ja objektiivse lahendamise puhul võimalik ning kuulab võrdselt ära mõlema osapoole tähelepanekud. Kumbagi osapoolt võib esindada või abistada tema volitatud isik.

8.   Pärast küsimuse uurimist esitab lepitaja osapooltele ettepanekud vaidluse lahendamiseks.

9.   Kui vaidlus lahendatakse, koostab lepitaja protokolli ja kirjutab sellele alla. Osapooled kirjutavad protokollile alla ja märgivad, et on sellega nõus. Selliselt allkirjastatud protokoll on osapoolte suhtes siduv.

10.   Selliselt allkirjastatud protokolli koopiad edastatakse osapooltele.

11.   Kui nelja kuu jooksul alates lepitaja määramisest ei ole vaidluses lahendust leitud, võivad osapooled anda vaidluse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtu alla. Sellisel juhul ei mõjuta lepitusmenetluse käigus aset leidnu kummagi poole õigusi kohtus.

12.   Kui lepitusmenetluse käigus ei jõuta tulemusele, võib asja kolme kuu jooksul anda Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtu alla.

---

V LISA

PERSONALIEESKIRJA ARTIKLIS 4 ETTENÄHTUD ORGANITE KOOSSEIS JA TEGEVUS

1. JAGU

Personalikomitee

Personalikomitee koosneb liikmetest, kes valitakse kolmeks aastaks. Igal töötajal on õigus hääletada ja esitada valimistel oma kandidatuur. Valimised on salajased.

Personalikomitee valimise korra ja tegevuse määrab töötajate ühinemist käsitlevas eeskirjas kindlaks töötajate üldkogu.

Personalikomitees peavad olema esindatud kõik artiklis 7 osutatud töötajate kategooriad ning selle koosseis peab võimaluse korral kajastama keskuse AKV-EÜ pariteetsust.

Et personalikomitee valimistulemused oleksid kehtivad, peab hääletusel osalema vähemalt kaks kolmandikku hääleõiguslikest töötajatest. Kui kvoorumit siiski kokku ei saada, on valimistulemused kehtivad, kui valimiste teises voorus osaleb hääleõiguslike töötajate enamus.

Ülesandeid, mida täidavad personalikomitee liikmed ning töötajad, kelle personalikomitee nimetab personalieeskirja alusel või keskuse algatusel loodavatesse organitesse, käsitatakse osana nende tööülesannetest. Asjaomased isikud ei või nimetatud ülesannete täitmise tõttu kanda mingit kahju.

2. JAGU

Töölevõtmise ja edutamise komitee

Direktor moodustab iga eelarves ettenähtud vaba ametikoha täitmiseks või igaks edutamiseks töölevõtmise ja edutamise komitee.

Personalikomitee osaleb selle töös vaatlejana.

Töölevõtmise ja edutamise komitee koosseis ja töökord määratakse kindlaks sisekorraeeskirjades.

---