# Euroopan unionin L 13/2020

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 13 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 63. vuosikerta17. tammikuu 2020 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 13

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

63. vuosikerta17. tammikuu 2020

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus Euroopan unionin ja Ukrainan välillä Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen voimaantulosta | 1 |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta | 2 |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta | 3 |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Pakistanin islamilaisen tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta | 4 |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Panaman tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta | 5 |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Paraguayn tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta | 6 |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Singaporen tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta | 7 |
| | * | Ilmoitus Euroopan unionin ja Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta | 8 |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta | 9 |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta | 10 |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Ukrainan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta | 11 |
| | * | Ilmoitus Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta | 12 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/37, annettu 16 päivänä tammikuuta 2020, tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1210/2003 muuttamisesta | 13 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/38, annettu 16 päivänä tammikuuta 2020, ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2403 mukaisista tietojen kirjaamista, muotoa ja toimittamista koskevista teknisistä toteuttamisvaatimuksista | 15 |
| | * | Komission Täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/39, annettu 16 päivänä tammikuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 18 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhteisön ja Sveitsin maaliikennekomitean päätös N:o 2/2019, annettu 13 päivänä joulukuuta 2019 siirtymätoimenpiteistä rautatieliikenteen sujuvuuden varmistamiseksi Sveitsin ja Euroopan unionin välillä [2020/40] | 43 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus Euroopan unionin ja Ukrainan välillä Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen voimaantulosta

1

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

2

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

3

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Pakistanin islamilaisen tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

4

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Panaman tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

5

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Paraguayn tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

6

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Singaporen tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

7

*

Ilmoitus Euroopan unionin ja Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

8

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

9

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

10

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Ukrainan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

11

*

Ilmoitus Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

12

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/37, annettu 16 päivänä tammikuuta 2020, tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1210/2003 muuttamisesta

13

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/38, annettu 16 päivänä tammikuuta 2020, ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2403 mukaisista tietojen kirjaamista, muotoa ja toimittamista koskevista teknisistä toteuttamisvaatimuksista

15

*

Komission Täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/39, annettu 16 päivänä tammikuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

18

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhteisön ja Sveitsin maaliikennekomitean päätös N:o 2/2019, annettu 13 päivänä joulukuuta 2019 siirtymätoimenpiteistä rautatieliikenteen sujuvuuden varmistamiseksi Sveitsin ja Euroopan unionin välillä [2020/40]

43

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1776, annettu 9 päivänä lokakuuta 2019, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestätullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ( EUVL L 280, 31.10.2019 ) | 58 |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1776, annettu 9 päivänä lokakuuta 2019, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ( EUVL L 280, 31.10.2019 ) | 59 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1776, annettu 9 päivänä lokakuuta 2019, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestätullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ( EUVL L 280, 31.10.2019 )

( EUVL L 280, 31.10.2019 )

58

*

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1776, annettu 9 päivänä lokakuuta 2019, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ( EUVL L 280, 31.10.2019 )

( EUVL L 280, 31.10.2019 )

59

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/1

---

Ilmoitus Euroopan unionin ja Ukrainan välillä Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen voimaantulosta

Kiovassa 30. heinäkuuta 2019 allekirjoitettu Euroopan unionin ja Ukrainan välillä Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehty sopimus (1) tulee voimaan 1. helmikuuta 2020, kuten mainitussa kirjeenvaihtona tehdyssä sopimuksessa määrätään, koska osapuolten viimeinen ilmoitus vastaanotettiin 9. tammikuuta 2020.

1

---

(1)  
  EUVL L 206, 6.8.2019, s. 3.

1

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/2

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus, joka allekirjoitettiin Brysselissä 23. tammikuuta 2009, tuli voimaan 25. kesäkuuta 2015 sopimuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus talletettiin 25. kesäkuuta 2015.

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/3

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus, joka allekirjoitettiin Brysselissä 21. kesäkuuta 2006, tuli voimaan 25. lokakuuta 2007 sopimuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus talletettiin 25. lokakuuta 2007.

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/4

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Pakistanin islamilaisen tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja Pakistanin islamilaisen tasavallan välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus, joka allekirjoitettiin Brysselissä 24. helmikuuta 2009, tuli voimaan 5. toukokuuta 2015 sopimuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus talletettiin 5. toukokuuta 2015.

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/5

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Panaman tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja Panaman tasavallan välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus, joka allekirjoitettiin Panamássa 1. lokakuuta 2007, tuli voimaan 3. maaliskuuta 2009 sopimuksen 9 artiklan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus talletettiin 3. maaliskuuta 2009.

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/6

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Paraguayn tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja Paraguayn tasavallan välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus, joka allekirjoitettiin Brysselissä 22. helmikuuta 2007, tuli voimaan 14. joulukuuta 2012 sopimuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus talletettiin 14. joulukuuta 2012.

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/7

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Singaporen tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja Singaporen tasavallan hallituksen välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus, joka allekirjoitettiin Luxemburgissa 9. kesäkuuta 2006, tuli voimaan 30. syyskuuta 2016 sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus talletettiin 30. syyskuuta 2016.

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/8

---

Ilmoitus Euroopan unionin ja Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

Euroopan unionin ja Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus, joka allekirjoitettiin Brysselissä 27. syyskuuta 2012, tuli voimaan 4. maaliskuuta 2013 sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus talletettiin 4. maaliskuuta 2013.

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/9

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus, joka allekirjoitettiin Brysselissä 30. marraskuuta 2007, tuli voimaan 22. huhtikuuta 2013 sopimuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus talletettiin 22. huhtikuuta 2013.

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/10

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus, joka allekirjoitettiin Brysselissä 30. marraskuuta 2009, tuli voimaan 21. helmikuuta 2011 sopimuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus talletettiin 21. helmikuuta 2011.

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/11

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Ukrainan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja Ukrainan välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus, joka allekirjoitettiin Kiovassa 1. joulukuuta 2005, tuli voimaan 13. lokakuuta 2006 sopimuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus talletettiin 13. lokakuuta 2006.

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/12

---

Ilmoitus Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen voimaantulosta

Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan hallituksen välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus, joka allekirjoitettiin Brysselissä 4. lokakuuta 2010, tuli voimaan 31. toukokuuta 2011 sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus talletettiin 31. toukokuuta 2011.

---

ASETUKSET

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/37,

annettu 16 päivänä tammikuuta 2020,

tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1210/2003 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista ja asetuksen (EY) N:o 2465/1996 kumoamisesta 7 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1210/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1210/2003 liitteessä III luetellaan Irakin entisen hallituksen julkisyhteisöt, yhtiöt ja virastot sekä luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, elimet ja yhteisöt, joille kuuluvat, Irakin ulkopuolella 22 päivänä toukokuuta 2003 olleet varat ja muut taloudelliset resurssit jäädytetään kyseisen asetuksen nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1210/2003 liitteessä III luetellaan Irakin entisen hallituksen julkisyhteisöt, yhtiöt ja virastot sekä luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, elimet ja yhteisöt, joille kuuluvat, Irakin ulkopuolella 22 päivänä toukokuuta 2003 olleet varat ja muut taloudelliset resurssit jäädytetään kyseisen asetuksen nojalla.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 2 päivänä tammikuuta 2020 poistaa viisitoista kohtaa niiden henkilöiden ja yhteisöjen luettelosta, joiden varat ja muut taloudelliset resurssit olisi jäädytettävä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 2 päivänä tammikuuta 2020 poistaa viisitoista kohtaa niiden henkilöiden ja yhteisöjen luettelosta, joiden varat ja muut taloudelliset resurssit olisi jäädytettävä.

| (3) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1210/2003 liitettä III olisi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1210/2003 liitettä III olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1210/2003 liite III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä tammikuuta 2020.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 169, 8.7.2003, s. 6.

1

---

LIITE

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1210/2003 liitteestä III seuraavat kohdat:

| ”21. | BAGHDAD MUNICIPALITY. Osoite: Khulafa Street, Khulafa Square, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

”21.

| ”24. | CHEMICAL, PETROCHEMICAL, MECHANICAL AND METALURICAL TRAINING CENTRE. Osoite: P.O. Box 274, Ashar, Basrah, Irak.” |
| --- | --- |

”24.

| ”31. | DIRECTORATE GENERAL OF MINOR PROJECTS AND RURAL ELECTRIFICATION. Osoite: P.O. Box 788, Al-Karradah Al-Sharkiya, Arasat Al-Hindiya No 81, Building No 137/327, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

”31.

| ”32. | DIRECTORATE OF TRAINING CENTRE FOR IRON AND STEEL. Osoite: P.O. Box 421, Basrah Khor Al-Zubair, Basrah, Irak.” |
| --- | --- |

”32.

| ”77. | MECHANICAL TRAINING CENTRE/NASSIRIYA. Osoite: P.O. Box 65, Nassiriyah, Nassiriyah, Irak.” |
| --- | --- |

”77.

| ”144. | STATE ENTERPRISE FOR MECHANICAL INDUSTRIES. Osoitteet: a) P.O. Box 5763, Iskandariya, Irak; b) P.O. Box 367, Iskandariyah-Babylon Governate, Irak.” |
| --- | --- |

”144.

| ”146. | STATE ENTERPRISE FOR PHOSPHATES. Osoitteet: a) P.O. Box 5954, East Gate, Sadoon St., Bagdad, Irak; b) P.O. Box 5954, South Gate, Al-Kaim, Anbar, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

”146.

| ”156. | STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MARKETING. Osoite: Eastern Karrda, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

”156.

| ”172. | STATE ORGANIZATION FOR AGRICULTURAL MARKETING. Osoite: Karkh, Nisoor Square, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

”172.

| ”173. | STATE ORGANIZATION FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION AND AGRICULTURAL SUPPLIES (alias a) STATE ORGANIZATION FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION, b) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION, c) CENTRE FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION, d) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL SUPPLIES). Osoitteet: a) P.O. Box 26028, Waziriya, opp Al Bakr University, Bagdad, Irak; b) P.O. Box 96101, Abu Nuvas St., Bagdad, Irak; c) P.O. Box 26061, Al Wazeria, Bagdad, Irak; Swaira-Hafria, Wasst Muhafadha, Irak; d) P.O. Box 1045, Waziriyah, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

”173.

| ”178. | STATE ORGANIZATION FOR ELECTRICITY (alias a) STATE ORGANIZATION OF ELECTRICITY, SOUTHERN ELECTRICAL REGION; b) STATE ORGANIZATION OF ELECTRICITY / DEPARTMENT OF COMPUTING AND STATISTICS). Osoitteet: a) Off Jumhuriya St/Building 166, Nafoora Square, P.O. Box 5796, Bagdad, Irak; b) P.O. Box 230, Basrah, Irak; c) P.O. Box 14171 Jumhuriya St., Maidan Building no. 9, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

”178.

| ”181. | STATE ORGANIZATION FOR FOOD INDUSTRIES. Osoite: P.O. Box 2301, Alwiya, Camp Sarah Khatoon, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

”181.

| ”190. | STATE ORGANIZATION OF HOUSING. Osoite: P.O. Box 5824, Jumhuriya Street, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

”190.

| ”199. | STEEL AND TIMBER STATE ENTERPRISE (alias STATE TRADING ENTERPRISE FOR STEEL AND TIMBER). Osoite: Arasat Al Hindya St., Salman Daoud Al Haydar Building, P.O. Box 602, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

”199.

| ”202. | VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING AND METALLIC INDUSTRIES (alias VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING). Osoite: Iskandariya-Babil, Irak.” |
| --- | --- |

”202.

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/38,

annettu 16 päivänä tammikuuta 2020,

ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2403 mukaisista tietojen kirjaamista, muotoa ja toimittamista koskevista teknisistä toteuttamisvaatimuksista

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1006/2008 kumoamisesta 12 päivänä joulukuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2403 (1) jäljempänä ’SMEFF-asetus’ ja erityisesti sen 40 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | SMEFF-asetuksessa säädetään sellaisten täytäntöönpanosäädösten hyväksymisestä, joilla vahvistetaan mainitun asetuksen II, III ja IV osastossa tarkoitettujen tietojen kirjaamista, muotoa ja toimittamista koskevat tekniset toteuttamisvaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

SMEFF-asetuksessa säädetään sellaisten täytäntöönpanosäädösten hyväksymisestä, joilla vahvistetaan mainitun asetuksen II, III ja IV osastossa tarkoitettujen tietojen kirjaamista, muotoa ja toimittamista koskevat tekniset toteuttamisvaatimukset.

| (2) | SMEFF-asetuksen 40 artiklassa säädetään, että mainitun asetuksen II, III ja IV osastossa tarkoitettu tietojenvaihto on tehtävä sähköisesti. On aiheellista vahvistaa näiden tietojen sähköistä täyttämistä ja toimittamista koskevat vaatimukset, täsmentää kyseisten tietojen muoto sekä vahvistaa kyseisen muodon muuttamista koskeva menettely. |
| --- | --- |

(2)

SMEFF-asetuksen 40 artiklassa säädetään, että mainitun asetuksen II, III ja IV osastossa tarkoitettu tietojenvaihto on tehtävä sähköisesti. On aiheellista vahvistaa näiden tietojen sähköistä täyttämistä ja toimittamista koskevat vaatimukset, täsmentää kyseisten tietojen muoto sekä vahvistaa kyseisen muodon muuttamista koskeva menettely.

| (3) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/218 (2) edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tiedot lippunsa alla purjehtivien unionin kalastusalusten omistajasta, aluksen ja pyydysten ominaisuuksista sekä aluksen toiminnasta. Tietokannan tietoja olisi käytettävä kalastuslupiin liittyvässä, SMEFF-asetuksessa edellytetyssä tietojenvaihdossa. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/218 (2) edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tiedot lippunsa alla purjehtivien unionin kalastusalusten omistajasta, aluksen ja pyydysten ominaisuuksista sekä aluksen toiminnasta. Tietokannan tietoja olisi käytettävä kalastuslupiin liittyvässä, SMEFF-asetuksessa edellytetyssä tietojenvaihdossa.

| (4) | SMEFF-asetuksen 39 artiklan mukaisesti perustettuun unionin kalastuslupatietokantaan sisältyvät tiedot voivat sisältää henkilötietoja, mukaan lukien alusten tunnisteet ja alusten omistajien nimet ja yhteystiedot. Tällaisten henkilötietojen käsittely on tarpeen SMEFF-asetuksessa edellytetyn tietojen ja tietojenvaihdon tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi. Olisi varmistettava kaikkina aikoina ja kaikilla tasoilla, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) 2018/1725 (3) ja (EU) 2016/679 (4) säädettyjä henkilötietojen suojaa koskevia velvoitteita noudatetaan. Jotta voidaan varmistaa ulkoisen kalastuslaivaston ja kolmannen maan lipun alla purjehtivien alusten EU:n vesillä harjoittaman kalastuksen kestävä hallinnointi, on tarpeen säilyttää tiedot kymmenen vuoden ajan. Tietyissä tapauksissa tietoja olisi säilytettävä yli kymmenen vuoden ajan. |
| --- | --- |

(4)

SMEFF-asetuksen 39 artiklan mukaisesti perustettuun unionin kalastuslupatietokantaan sisältyvät tiedot voivat sisältää henkilötietoja, mukaan lukien alusten tunnisteet ja alusten omistajien nimet ja yhteystiedot. Tällaisten henkilötietojen käsittely on tarpeen SMEFF-asetuksessa edellytetyn tietojen ja tietojenvaihdon tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi. Olisi varmistettava kaikkina aikoina ja kaikilla tasoilla, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) 2018/1725 (3) ja (EU) 2016/679 (4) säädettyjä henkilötietojen suojaa koskevia velvoitteita noudatetaan. Jotta voidaan varmistaa ulkoisen kalastuslaivaston ja kolmannen maan lipun alla purjehtivien alusten EU:n vesillä harjoittaman kalastuksen kestävä hallinnointi, on tarpeen säilyttää tiedot kymmenen vuoden ajan. Tietyissä tapauksissa tietoja olisi säilytettävä yli kymmenen vuoden ajan.

| (5) | Jäsenvaltioille olisi annettava riittävästi aikaa mukauttaa kansalliset järjestelmänsä tässä asetuksessa säädettyihin uusiin tietovaatimuksiin. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltioille olisi annettava riittävästi aikaa mukauttaa kansalliset järjestelmänsä tässä asetuksessa säädettyihin uusiin tietovaatimuksiin.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan SMEFF-asetuksen 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tietojen kirjaamista, muotoa ja toimittamista koskevat tekniset toteuttamisvaatimukset.

2 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa sovelletaan kalastuslupa-asetuksen 3 artiklan määritelmiä.

2.   Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’unionin kalastuslaivastotietokannalla’ komission ylläpitämää rekisteriä, joka sisältää tiedot kaikista unionin kalastusaluksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/218 mukaisesti ja jota täydennetään SMEFF-asetuksen mukaisissa kalastuslupahakemuksissa edellytetyillä kalastusaluksia koskevilla lisätiedoilla; |
| --- | --- |

a)

’unionin kalastuslaivastotietokannalla’ komission ylläpitämää rekisteriä, joka sisältää tiedot kaikista unionin kalastusaluksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/218 mukaisesti ja jota täydennetään SMEFF-asetuksen mukaisissa kalastuslupahakemuksissa edellytetyillä kalastusaluksia koskevilla lisätiedoilla;

| b) | ’unionin kalastuslupatietokannalla’ SMEFF-asetuksen 39 artiklan mukaisesti perustettua tietokantaa, jolla varmistetaan mainitun asetuksen II ja III osastossa tarkoitettujen tietojen vaihto. |
| --- | --- |

b)

’unionin kalastuslupatietokannalla’ SMEFF-asetuksen 39 artiklan mukaisesti perustettua tietokantaa, jolla varmistetaan mainitun asetuksen II ja III osastossa tarkoitettujen tietojen vaihto.

II LUKU

UNIONIN KALASTUSLUPATIETOKANNASSA OLEVAT TIEDOT

3 artikla

Lupahakemukset

1.   Kun jäsenvaltiot ja kolmannet maat toimittavat kalastuslupahakemuksia SMEFF-asetuksen 39 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ne voivat jättää yhden hakemuksen kutakin alusta, sopimusta, kalastusluokkaa ja jaksoa kohti.

2.   Unionin kalastuslupatietokannassa käytetään unionin kalastuslaivastotietokannassa olevia alusta koskevia tietoja varmistamaan SMEFF-asetuksessa edellytetty kalastuslupiin liittyvä tietojenvaihto.

4 artikla

Vaihdettujen tietojen muoto

1.   Jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja komission SMEFF-asetuksen 11, 18, 22 ja 25 artiklan mukaisesti vaihtamien tietojen muoto on kalastuslupien myöntämisen (Fishing License Authorization & Permit, FLAP) XML-skeemamäärittely, joka perustuu Yhdistyneiden kansakuntien käyttämän kalastukseen liittyvän tiedonvaihdon yhteisen kielen (Fisheries Language for Universal Exchange (UN/FLUX)) P1000-9-standardiin.

2.   Tietokenttien, keskeisten komponenttien ja hyvin muotoiltujen Extensible Markup Language (XML) -merkintäkielisten viestien on oltava UN/FLUX-standardointikokoelmiin perustuvan XML-skeemamäärittelyn (XSD) mukaisia.

3.   On käytettävä Euroopan komission kalastuksen verkkosivuston Master Data Register -sivulla esitettyjä XML-skeemamäärittelyä ja koodeja.

4.   Jäsenvaltioiden on käytettävä Euroopan komission kalastuksen verkkosivustolla saataville asetettua FLAP-täytäntöönpanoasiakirjaa sen varmistamiseksi, että toimitetut viestit ovat oikeanlaisia ja noudatetaan unionin kalastuslupatietokannan asianmukaisia menettelyjä.

5 artikla

Viestien toimittaminen

1.   Viestien toimittamisen on oltava täysin automaattista ja heti tapahtuvaa, ja siinä on käytettävä kuljetuskerrosta, jonka komissio on asettanut saataville kalastustietojen vaihtoa varten.

2.   Lähettäjä vastaa siitä, että viestit välitetään FLAP-täytäntöönpanoasiakirjassa vahvistettujen sovittujen validointi- ja todentamissääntöjen mukaisesti.

3.   Viestin vastaanottajan on ilmoitettava viestin lähettäjälle viestin vastaanottamisesta ja validointi- ja todentamistuloksista lähettämällä vastausviesti.

6 artikla

XML-muotojen ja täytäntöönpanoasiakirjojen muutokset

1.   UN/FLUX FLAP:n XML-muodon ja FLAP-täytäntöönpanoasiakirjan muutoksista päättävät komission yksiköt yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut muutokset tulevat voimaan aikaisintaan kuusi kuukautta ja viimeistään 18 kuukautta sen jälkeen, kun niistä on päätetty. Komission yksiköt päättävät aikataulusta yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.

7 artikla

Henkilötiedot

Unionin kalastuslupatietokantaan tallennettuja henkilötietoja ei saa säilyttää kymmentä vuotta pidempään, paitsi jos kyseisiä henkilötietoja tarvitaan mahdollistamaan rikkomuksen, tarkastuksen tai oikeudellisen tai hallinnollisen menettelyn jatkotoimet. Tällaisissa tapauksissa henkilötietoja voidaan säilyttää 20 vuotta. Jos henkilötietoja säilytetään pidempään, tiedot on anonymisoitava.

III LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

8 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä joulukuuta 2020.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä tammikuuta 2020.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 347, 28.12.2017, s. 81.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/218, annettu 6 päivänä helmikuuta 2017, unionin kalastuslaivastorekisteristä (EUVL L 34, 9.2.2017, s. 9).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

4

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/18

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/39,

annettu 16 päivänä tammikuuta 2020,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) (perusasetus) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti lokakuussa 2007 asetuksella (EU) N:o 1184/2007 (2), käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Kahdelle yritykselle myönnettiin markkinatalouskohtelu, ja niistä toisen yksilöllinen polkumyyntitulli oli 24,5 prosenttia. Toisen yrityksen ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä, ja se vapautettiin toimenpiteistä. Kaikkiin muihin yrityksiin sovelletaan 71,8 prosentin tullia. Neuvosto jatkoi joulukuussa 2013 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen polkumyyntitoimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1343/2013 (3), jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti lokakuussa 2007 asetuksella (EU) N:o 1184/2007 (2), käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Kahdelle yritykselle myönnettiin markkinatalouskohtelu, ja niistä toisen yksilöllinen polkumyyntitulli oli 24,5 prosenttia. Toisen yrityksen ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä, ja se vapautettiin toimenpiteistä. Kaikkiin muihin yrityksiin sovelletaan 71,8 prosentin tullia. Neuvosto jatkoi joulukuussa 2013 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen polkumyyntitoimenpiteitä täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1343/2013 (3), jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

2

3

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (2) | Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen RheinPerChemie GmbH ja United Initiators GmbH, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, joiden osuus peroksosulfaattien unionin kokonaistuotannosta on 100 prosenttia, pyysivät voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa. Niiden mukaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen RheinPerChemie GmbH ja United Initiators GmbH, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, joiden osuus peroksosulfaattien unionin kokonaistuotannosta on 100 prosenttia, pyysivät voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa. Niiden mukaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

4

| (3) | Komissio ilmoitti 17 päivänä joulukuuta 2018Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa vireille voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 17 päivänä joulukuuta 2018Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa vireille voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

5

| (4) | Komissio pani 26 päivänä syyskuuta 2019 vireille omasta aloitteestaan tutkimuksen, joka koskee voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä yrityksessä ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd, jonka ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa, minkä vuoksi kyseisen yrityksen tuomaan tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen sovelletaan kirjaamisvelvoitetta (6). Tämän toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun tulos ei vaikuta kiertämistä koskevan tutkimuksen tulokseen. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pani 26 päivänä syyskuuta 2019 vireille omasta aloitteestaan tutkimuksen, joka koskee voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä yrityksessä ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd, jonka ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa, minkä vuoksi kyseisen yrityksen tuomaan tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen sovelletaan kirjaamisvelvoitetta (6). Tämän toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun tulos ei vaikuta kiertämistä koskevan tutkimuksen tulokseen.

6

1.3   Tutkimus

Tutkimus

1.3.1   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (5) | Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän lokakuuta 2017 ja 30 päivän syyskuuta 2018 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2015 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(5)

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän lokakuuta 2017 ja 30 päivän syyskuuta 2018 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2015 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.3.2   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (6) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan tutkimukseen. Se otti yhteyttä erityisesti pyynnön esittäjiin, tiedossa oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinan kansantasavallassa, jäljempänä ’Kiina’, tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin unionissa sekä Kiinan viranomaisiin. |
| --- | --- |

(6)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan tutkimukseen. Se otti yhteyttä erityisesti pyynnön esittäjiin, tiedossa oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinan kansantasavallassa, jäljempänä ’Kiina’, tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin unionissa sekä Kiinan viranomaisiin.

| (7) | Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään näkökantansa sekä toimittamaan tietoja ja asiaa tukevaa näyttöä vireillepanoilmoituksessa annetuissa määräajoissa. Asianomaisille osapuolille annettiin myös mahdollisuus pyytää kuulemista tutkimuksesta vastaavien komission yksiköiden ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään näkökantansa sekä toimittamaan tietoja ja asiaa tukevaa näyttöä vireillepanoilmoituksessa annetuissa määräajoissa. Asianomaisille osapuolille annettiin myös mahdollisuus pyytää kuulemista tutkimuksesta vastaavien komission yksiköiden ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.3.3   Otanta

Otanta

| (8) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin ja etuyhteydettömiin tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, United Initiators (Hefei) Co. Ltd ja sen emoyritys United Initiators (Shanghai) Co., Ltd, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot. Sen vuoksi vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen valita otosta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin ja etuyhteydettömiin tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, United Initiators (Hefei) Co. Ltd ja sen emoyritys United Initiators (Shanghai) Co., Ltd, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot. Sen vuoksi vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen valita otosta.

| (9) | Useat tuojat ilmoittautuivat tutkimuksen vireillepanon yhteydessä mutta yksikään niistä ei tuonut tarkastelun kohteena olevaa tuotetta merkittäviä määriä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen vuoksi komissio ei valinnut tuojista otosta. |
| --- | --- |

(9)

Useat tuojat ilmoittautuivat tutkimuksen vireillepanon yhteydessä mutta yksikään niistä ei tuonut tarkastelun kohteena olevaa tuotetta merkittäviä määriä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen vuoksi komissio ei valinnut tuojista otosta.

1.3.4   Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

| (10) | Komissio asetti kyselylomakkeet kaikkien viejien saataville ja lähetti kyselylomakkeet unionin tuottajille ja käyttäjille. Komissio lähetti kyselylomakkeet myös Kiinan viranomaisille. Vastauksia saatiin kahdelta unionin tuottajalta ja yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta. |
| --- | --- |

(10)

Komissio asetti kyselylomakkeet kaikkien viejien saataville ja lähetti kyselylomakkeet unionin tuottajille ja käyttäjille. Komissio lähetti kyselylomakkeet myös Kiinan viranomaisille. Vastauksia saatiin kahdelta unionin tuottajalta ja yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta.

| (11) | Komissio tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:






  a) | Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja:






  — | United Initiators (Hefei) Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys United Initiators (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komissio tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:

a)

Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja:

—

United Initiators (Hefei) Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys United Initiators (Shanghai) Co., Ltd.

| b) | Unionin tuottajat:






  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksa; |
| --- | --- | --- |

b)

Unionin tuottajat:

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksa;

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Saksa. |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Saksa.

1.3.5   Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

| (12) | Koska tarkastelupyynnössä oli saatavilla riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio piti asianmukaisena tutkimuksen vireillepanoa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Koska tarkastelupyynnössä oli saatavilla riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio piti asianmukaisena tutkimuksen vireillepanoa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti.

| (13) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kaikkia tiedossa olevia tuottajia Kiinassa toimittamaan vireillepanoilmoituksen liitteessä III pyydetyt tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen käytetyistä tuotantopanoksista. Se ainoa tuottaja, joka toimitti vastauksen otantaan, toimitti myös liitteessä III pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(13)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kaikkia tiedossa olevia tuottajia Kiinassa toimittamaan vireillepanoilmoituksen liitteessä III pyydetyt tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen käytetyistä tuotantopanoksista. Se ainoa tuottaja, joka toimitti vastauksen otantaan, toimitti myös liitteessä III pyydetyt tiedot.

| (14) | Saadakseen lisäksi tiedot, joita se piti tarpeellisina perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja väitettyjä merkittäviä vääristymiä koskevan tutkimuksensa kannalta, komissio lähetti kyselylomakkeen myös Kiinan viranomaisille. Kyselylomakkeessa Kiinan viranomaisia pyydettiin esittämään näkökantansa pyynnön esittäjien pyyntöön sisältyvästä näytöstä, asiakirja-aineistoon sisältyvästä muusta mahdollisesta näytöstä, joka koskee merkittävien vääristymien esiintymistä, mukaan luettuna näyttö, joka esitetään komission yksikköjen valmisteluasiakirjassa ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (7), jäljempänä ’raportti’, sekä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa. Komissio ei saanut Kiinan viranomaisilta vastausta. |
| --- | --- |

(14)

Saadakseen lisäksi tiedot, joita se piti tarpeellisina perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja väitettyjä merkittäviä vääristymiä koskevan tutkimuksensa kannalta, komissio lähetti kyselylomakkeen myös Kiinan viranomaisille. Kyselylomakkeessa Kiinan viranomaisia pyydettiin esittämään näkökantansa pyynnön esittäjien pyyntöön sisältyvästä näytöstä, asiakirja-aineistoon sisältyvästä muusta mahdollisesta näytöstä, joka koskee merkittävien vääristymien esiintymistä, mukaan luettuna näyttö, joka esitetään komission yksikköjen valmisteluasiakirjassa ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (7), jäljempänä ’raportti’, sekä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa. Komissio ei saanut Kiinan viranomaisilta vastausta.

7

| (15) | Komissio kehotti myös kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa ja toimittamaan tietoja sekä asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(15)

Komissio kehotti myös kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa ja toimittamaan tietoja sekä asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa.

| (16) | Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella. |
| --- | --- |

(16)

Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

| (17) | Komissio ilmoitti 15 päivänä tammikuuta 2019 kaikille asianomaisille osapuolille ensimmäisellä asiakirja-aineistoon liitetyllä muistiolla (8), jäljempänä ’15 päivänä tammikuuta päivätty muistio’, merkityksellisistä lähteistä, joita komissio saattaa käyttää normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen alakohdan mukaisesti. Komissio toimitti vireillepanoilmoituksen liitteeseen saatujen vastausten perusteella luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta ja työvoimasta, joita käytetään peroksosulfaattien tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi Turkin asianmukaisimmaksi edustavaksi maaksi tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(17)

Komissio ilmoitti 15 päivänä tammikuuta 2019 kaikille asianomaisille osapuolille ensimmäisellä asiakirja-aineistoon liitetyllä muistiolla (8), jäljempänä ’15 päivänä tammikuuta päivätty muistio’, merkityksellisistä lähteistä, joita komissio saattaa käyttää normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen alakohdan mukaisesti. Komissio toimitti vireillepanoilmoituksen liitteeseen saatujen vastausten perusteella luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta ja työvoimasta, joita käytetään peroksosulfaattien tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi Turkin asianmukaisimmaksi edustavaksi maaksi tässä vaiheessa.

8

| (18) | Komissio antoi kaikille asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio sai huomautuksia pyynnön esittäjiltä. |
| --- | --- |

(18)

Komissio antoi kaikille asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio sai huomautuksia pyynnön esittäjiltä.

| (19) | Komissio vastasi näihin huomautuksiin toisessa, 6 päivänä toukokuuta 2019 päivätyssä muistiossa (9), jäljempänä ’6 päivänä toukokuuta päivätty muistio’, joka koski normaaliarvon määrittämisen lähteitä. Komissio tarkensi 6 päivänä toukokuuta päivätyssä muistiossa tuotannontekijöiden luetteloa ja toisti päätelmänsä, jonka mukaan Turkki oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia. Huomautuksia ei saatu. |
| --- | --- |

(19)

Komissio vastasi näihin huomautuksiin toisessa, 6 päivänä toukokuuta 2019 päivätyssä muistiossa (9), jäljempänä ’6 päivänä toukokuuta päivätty muistio’, joka koski normaaliarvon määrittämisen lähteitä. Komissio tarkensi 6 päivänä toukokuuta päivätyssä muistiossa tuotannontekijöiden luetteloa ja toisti päätelmänsä, jonka mukaan Turkki oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia. Huomautuksia ei saatu.

9

2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

Tarkastelun kohteena oleva tuote

| (20) | Tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat peroksosulfaatit (persulfaatit), mukaan luettuna kaliumperoksomonosulfaatti, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (Taric-koodi 2842908020), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’. |
| --- | --- |

(20)

Tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat peroksosulfaatit (persulfaatit), mukaan luettuna kaliumperoksomonosulfaatti, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (Taric-koodi 2842908020), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

| (21) | Peroksosulfaatteja käytetään initiaattorina tai hapettavana aineena monissa prosesseissa. Esimerkkejä ovat käyttö polymerisaation initiaattorina polymeerien tuotannossa, syövytteenä painettujen piirilevyjen tuotannossa tai valkaisuaineena hiuskosmetiikassa. |
| --- | --- |

(21)

Peroksosulfaatteja käytetään initiaattorina tai hapettavana aineena monissa prosesseissa. Esimerkkejä ovat käyttö polymerisaation initiaattorina polymeerien tuotannossa, syövytteenä painettujen piirilevyjen tuotannossa tai valkaisuaineena hiuskosmetiikassa.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (22) | Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, unionin tuotannonalan unionissa myymillä peroksosulfaateilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä peroksosulfaateilla sekä Kiinasta unioniin tuoduilla peroksosulfaateilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(22)

Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, unionin tuotannonalan unionissa myymillä peroksosulfaateilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä peroksosulfaateilla sekä Kiinasta unioniin tuoduilla peroksosulfaateilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (23) | Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(23)

Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1   Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.1.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (24) | Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”. |
| --- | --- |

(24)

Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin

| (25) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella ja koska Kiinan viranomaiset kieltäytyvät yhteistyöstä eivätkä vientiä harjoittavat tuottajat toimittaneet mitään huomautuksia, on asianmukaista soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa. |
| --- | --- |

(25)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella ja koska Kiinan viranomaiset kieltäytyvät yhteistyöstä eivätkä vientiä harjoittavat tuottajat toimittaneet mitään huomautuksia, on asianmukaista soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa.

[j]os [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella

[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa

3.1.2   Merkittävien vääristymien esiintyminen

Merkittävien vääristymien esiintyminen

3.1.2.1   Johdanto

| (26) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa säädetään seuraavaa: Merkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on:







  — | kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat; |
| --- | --- | --- |

(26)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa säädetään seuraavaa: Merkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on:

Merkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on:

—

kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat;

kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat;

| — | valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin |
| --- | --- |

—

valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

| — | syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin; |
| --- | --- |

—

syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin;

syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin;

| — | konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano; |
| --- | --- |

—

konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano;

konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano;

| — | palkkakustannusten vääristyminen; |
| --- | --- |

—

palkkakustannusten vääristyminen;

palkkakustannusten vääristyminen;

| — | mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia. |
| --- | --- |

—

mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.

| (27) | Tästä seuraa, että arvioitaessa 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan merkittävien vääristymien esiintymistä on otettava huomioon tällaisen yhden tai useamman tekijän mahdollinen vaikutus hintoihin ja kustannuksiin tarkastelun kohteena olevan tuotteen viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei kuitenkaan tarvitse ottaa huomioon, jotta todettaisiin merkittävien vääristymien esiintyminen. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen ympäristö ja tilanne. |
| --- | --- |

(27)

Tästä seuraa, että arvioitaessa 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan merkittävien vääristymien esiintymistä on otettava huomioon tällaisen yhden tai useamman tekijän mahdollinen vaikutus hintoihin ja kustannuksiin tarkastelun kohteena olevan tuotteen viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei kuitenkaan tarvitse ottaa huomioon, jotta todettaisiin merkittävien vääristymien esiintyminen. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen ympäristö ja tilanne.

| (28) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”. |
| --- | --- |

(28)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”.

[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti

| (29) | Komissio on laatinut tämän säännöksen nojalla raportin (ks. 14 kappale), jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla Kiinassa, muun muassa erityiset vääristymät monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (myös peroksosulfaattien sektorilla). Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa. |
| --- | --- |

(29)

Komissio on laatinut tämän säännöksen nojalla raportin (ks. 14 kappale), jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla Kiinassa, muun muassa erityiset vääristymät monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (myös peroksosulfaattien sektorilla). Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa.

| (30) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä, jäljempänä ’tarkastelupyyntö’, toimitettiin lisänäyttöä 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetuista merkittävistä vääristymistä peroksosulfaattien sektorilla ja täydennettiin raporttia. Pyynnön esittäjät toimittivat näyttöä siitä, että raportissa mainitut vääristymät, erityisesti valtion merkittävä puuttuminen toimintaan peroksosulfaattien sektorilla, vaikuttavat (ainakin potentiaalisesti) tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin. |
| --- | --- |

(30)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä, jäljempänä ’tarkastelupyyntö’, toimitettiin lisänäyttöä 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetuista merkittävistä vääristymistä peroksosulfaattien sektorilla ja täydennettiin raporttia. Pyynnön esittäjät toimittivat näyttöä siitä, että raportissa mainitut vääristymät, erityisesti valtion merkittävä puuttuminen toimintaan peroksosulfaattien sektorilla, vaikuttavat (ainakin potentiaalisesti) tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin.

3.1.2.2   Kiinan kotimarkkinoiden hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät: yleinen taloudellinen ympäristö

| (31) | Kiinan talousjärjestelmä perustuu ns. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on ”tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus”. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään ”kansantalouden johtavana voimana”, ja valtion tehtävänä on ”varmistaa sen lujittaminen ja kasvu” (10). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (11). |
| --- | --- |

(31)

Kiinan talousjärjestelmä perustuu ns. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on ”tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus”. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään ”kansantalouden johtavana voimana”, ja valtion tehtävänä on ”varmistaa sen lujittaminen ja kasvu” (10). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (11).

tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus

kansantalouden johtavana voimana

varmistaa sen lujittaminen ja kasvu

10

11

| (32) | Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat superrakenteen, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema.” (12) Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa. |
| --- | --- |

(32)

Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat superrakenteen, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema.” (12) Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa.

sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä

kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema

12

| (33) | Yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Provinssitason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen / sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on täsmällisiä tuotostavoitteita. Suunnitelmissa tuodaan esiin yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita (positiivisina tai negatiivisina) prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Suunnitelmien sitova luonne mutta myös se, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa, kannustavat talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (13). |
| --- | --- |

(33)

Yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Provinssitason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen / sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on täsmällisiä tuotostavoitteita. Suunnitelmissa tuodaan esiin yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita (positiivisina tai negatiivisina) prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Suunnitelmien sitova luonne mutta myös se, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa, kannustavat talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (13).

13

| (34) | Taloudellisten resurssien jakamisen tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.3.2.9 jakso) (14). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkovelkakirjamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Nämä rahoitussektorin osat ovat vähemmän merkityksellisiä kuin pankkisektori, mutta ne on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ne eivät pyri maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa, vaan niin, että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (15). |
| --- | --- |

(34)

Taloudellisten resurssien jakamisen tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.3.2.9 jakso) (14). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkovelkakirjamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Nämä rahoitussektorin osat ovat vähemmän merkityksellisiä kuin pankkisektori, mutta ne on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ne eivät pyri maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa, vaan niin, että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (15).

14

15

| (35) | Sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (16). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (17). |
| --- | --- |

(35)

Sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (16). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (17).

16

17

| (36) | Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen valtion huomattava puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen markkinavoimien vapauden kanssa, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (18). |
| --- | --- |

(36)

Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen valtion huomattava puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen markkinavoimien vapauden kanssa, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (18).

18

3.1.2.3   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

| (37) | Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta. |
| --- | --- |

(37)

Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta.

| (38) | Ainoa kiinalainen peroksosulfaattien valmistaja, joka toimi komission kanssa yhteistyössä tässä tutkimuksessa, on yksityisomistuksessa. Komissiolla ei ole tarkkoja tietoja muiden peroksosulfaattien sektorilla Kiinassa toimivien yritysten omistusrakenteesta. |
| --- | --- |

(38)

Ainoa kiinalainen peroksosulfaattien valmistaja, joka toimi komission kanssa yhteistyössä tässä tutkimuksessa, on yksityisomistuksessa. Komissiolla ei ole tarkkoja tietoja muiden peroksosulfaattien sektorilla Kiinassa toimivien yritysten omistusrakenteesta.

| (39) | Valtion määräysvallan, poliittisen valvonnan tai ohjauksen osalta valtio ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua näiden yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Seikkoja, jotka viittaavat valtion määräysvaltaan peroksosulfaattisektorin yrityksissä, käsitellään tarkemmin 3.1.2.4 jaksossa. Koska valtion valvonta ja toimintaan puuttuminen on voimakasta kemiansektorilla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat peroksosulfaattien tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(39)

Valtion määräysvallan, poliittisen valvonnan tai ohjauksen osalta valtio ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua näiden yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Seikkoja, jotka viittaavat valtion määräysvaltaan peroksosulfaattisektorin yrityksissä, käsitellään tarkemmin 3.1.2.4 jaksossa. Koska valtion valvonta ja toimintaan puuttuminen on voimakasta kemiansektorilla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat peroksosulfaattien tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa.

3.1.2.4   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

| (40) | Kiinan valtio voi puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska se on edustettuna yrityksissä. Kiinan lainsäädännön mukaisesti Kiinan kommunistipuolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiöoikeuden mukaisesti jokaisessa yrityksessä on oltava Kiinan kommunistisen puolueen organisaatio (vähintään kolme puolueen jäsentä puolueen peruskirjan (19) mukaan) ja yrityksen on tarjottava tarvittavat edellytykset puolueorganisaation toiminnalle. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (20). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen organisaatiot yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (21). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa. Komissio totesi, että näitä sääntöjä sovelletaan myös peroksosulfaattien tuottajiin ja niiden tuotantopanosten toimittajiin. |
| --- | --- |

(40)

Kiinan valtio voi puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska se on edustettuna yrityksissä. Kiinan lainsäädännön mukaisesti Kiinan kommunistipuolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiöoikeuden mukaisesti jokaisessa yrityksessä on oltava Kiinan kommunistisen puolueen organisaatio (vähintään kolme puolueen jäsentä puolueen peruskirjan (19) mukaan) ja yrityksen on tarjottava tarvittavat edellytykset puolueorganisaation toiminnalle. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (20). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen organisaatiot yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (21). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa. Komissio totesi, että näitä sääntöjä sovelletaan myös peroksosulfaattien tuottajiin ja niiden tuotantopanosten toimittajiin.

19

20

21

| (41) | Peroksosulfaatteja koskevassa alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin erityisesti yhden yrityksen osalta, että suurin osa sen hallituksen jäsenistä – myös hallituksen puheenjohtaja, joka omisti merkittävän osuuden yrityksestä – oli samoja henkilöitä kuin ennen yksityistämistäkin ja että he olivat valtion nimittämiä. He olivat myös Kiinan kommunistisen puolueen jäseniä. Yritys ei myöskään kyennyt esittämään tositteita osakkeista yksityistämisprosessin aikana suoritetuista maksuista (22). |
| --- | --- |

(41)

Peroksosulfaatteja koskevassa alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin erityisesti yhden yrityksen osalta, että suurin osa sen hallituksen jäsenistä – myös hallituksen puheenjohtaja, joka omisti merkittävän osuuden yrityksestä – oli samoja henkilöitä kuin ennen yksityistämistäkin ja että he olivat valtion nimittämiä. He olivat myös Kiinan kommunistisen puolueen jäseniä. Yritys ei myöskään kyennyt esittämään tositteita osakkeista yksityistämisprosessin aikana suoritetuista maksuista (22).

22

| (42) | Eräs toinen yritys oli perustettu valtion yrityksenä ja yksityistetty vuonna 2000, ja alkuperäisessä tutkimuksessa kävi ilmi, että kolme yritysjohdon jäsentä oli ollut toimessaan jo ennen yksityistämistä ja oli hoitanut yksityistämisen ja että heillä oli edelleen hallinnassaan yrityksen keskeiset päätöksentekoelimet. Nämä kolme henkilöä olivat myös Kiinan kommunistisen puolueen jäseniä (23). Kolmannesta alkuperäisessä tutkimuksessa tutkitusta yrityksestä todettiin, että yrityksen alkupääoma saatiin kollektiivisesti omistetuista yrityksistä, joiden johdossa oli yrityksen hallituksen nykyinen puheenjohtaja (24). |
| --- | --- |

(42)

Eräs toinen yritys oli perustettu valtion yrityksenä ja yksityistetty vuonna 2000, ja alkuperäisessä tutkimuksessa kävi ilmi, että kolme yritysjohdon jäsentä oli ollut toimessaan jo ennen yksityistämistä ja oli hoitanut yksityistämisen ja että heillä oli edelleen hallinnassaan yrityksen keskeiset päätöksentekoelimet. Nämä kolme henkilöä olivat myös Kiinan kommunistisen puolueen jäseniä (23). Kolmannesta alkuperäisessä tutkimuksessa tutkitusta yrityksestä todettiin, että yrityksen alkupääoma saatiin kollektiivisesti omistetuista yrityksistä, joiden johdossa oli yrityksen hallituksen nykyinen puheenjohtaja (24).

23

24

| (43) | Valtion läsnäolo ja toiminta finanssimarkkinoilla (ks. 3.3.2.8 kohta) sekä raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjonnassa vääristävät entisestään markkinoita (25). |
| --- | --- |

(43)

Valtion läsnäolo ja toiminta finanssimarkkinoilla (ks. 3.3.2.8 kohta) sekä raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjonnassa vääristävät entisestään markkinoita (25).

25

| (44) | Kaiken edellä esitetyn perusteella ja edellä esitettyjen seikkojen vastaisten tietojen puuttuessa komissio päätteli, että valtion läsnäolo yrityksissä peroksosulfaattien sektorilla sekä rahoitussektorilla ja muilla tuotantopanosten sektoreilla yhdessä 3.3.2.3 kohdassa ja sen jälkeisissä kohdissa kuvattujen puitteiden kanssa antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin. |
| --- | --- |

(44)

Kaiken edellä esitetyn perusteella ja edellä esitettyjen seikkojen vastaisten tietojen puuttuessa komissio päätteli, että valtion läsnäolo yrityksissä peroksosulfaattien sektorilla sekä rahoitussektorilla ja muilla tuotantopanosten sektoreilla yhdessä 3.3.2.3 kohdassa ja sen jälkeisissä kohdissa kuvattujen puitteiden kanssa antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

3.1.2.5   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

| (45) | Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetit ja tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Suunnitelmia tehdään kaikilla hallinnon tasoilla, ja ne kattavat käytännössä kaikki talouden sektorit, suunnitteluasiakirjoissa asetetut tavoitteet ovat luonteeltaan sitovia ja eri tasojen viranomaiset valvovat, että ne pannaan täytäntöön vastaavalla alemmalla hallintotasolla. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (26). |
| --- | --- |

(45)

Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetit ja tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Suunnitelmia tehdään kaikilla hallinnon tasoilla, ja ne kattavat käytännössä kaikki talouden sektorit, suunnitteluasiakirjoissa asetetut tavoitteet ovat luonteeltaan sitovia ja eri tasojen viranomaiset valvovat, että ne pannaan täytäntöön vastaavalla alemmalla hallintotasolla. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (26).

26

| (46) | Kattavin ja yksityiskohtaisin poliittinen asiakirja Kiinan kemiansektorilta on petrokemian ja kemian teollisuuden 13. viisivuotissuunnitelma (2016–2020), jäljempänä ’suunnitelma’. Esimerkiksi ammoniakin – peroksosulfaattien keskeisen raaka-aineen – osalta suunnitelmassa kehotetaan keskittymään Cangzhou Zhengyuanin 600 000 tonnin ammoniakkilaitoksen toisen vaiheen rakentamiseen (27). Suunnitelman mukaan periaatteessa ei saa rakentaa uutta synteettisen ammoniakin laitosta, joka käyttää raaka-aineena savutonta hiiltä ja maakaasua. Sen sijaan olisi kehitettävä teollisuuden kilpailuetua ja luotava uusia linkkejä teolliseen ketjuun, kuten hiili-/kemianteollisuus (28). Suunnitelmassa edistetään myös erilaista teknologiaa ja laitteita, jotta varmistetaan synteettisen ammoniakin ja metanolin yli miljoonan tonnin vuotuinen tuotanto (29). |
| --- | --- |

(46)

Kattavin ja yksityiskohtaisin poliittinen asiakirja Kiinan kemiansektorilta on petrokemian ja kemian teollisuuden 13. viisivuotissuunnitelma (2016–2020), jäljempänä ’suunnitelma’. Esimerkiksi ammoniakin – peroksosulfaattien keskeisen raaka-aineen – osalta suunnitelmassa kehotetaan keskittymään Cangzhou Zhengyuanin 600 000 tonnin ammoniakkilaitoksen toisen vaiheen rakentamiseen (27). Suunnitelman mukaan periaatteessa ei saa rakentaa uutta synteettisen ammoniakin laitosta, joka käyttää raaka-aineena savutonta hiiltä ja maakaasua. Sen sijaan olisi kehitettävä teollisuuden kilpailuetua ja luotava uusia linkkejä teolliseen ketjuun, kuten hiili-/kemianteollisuus (28). Suunnitelmassa edistetään myös erilaista teknologiaa ja laitteita, jotta varmistetaan synteettisen ammoniakin ja metanolin yli miljoonan tonnin vuotuinen tuotanto (29).

27

28

29

| (47) | Toisen keskeisen raaka-aineen, rikkihapon, osalta Hebein provinssin petrokemian alan 13. viisivuotissuunnitelmassa annetaan esimerkki siitä, miten tavoitteet siirretään kansalliselta tasolta hallinnon seuraavalle tasolle. Suunnitelmassa yksilöidään 12. viisivuotissuunnitelman saavutusten perusteella keskeiset ongelmat tulevalle viisivuotiskaudelle, kuten tarve parantaa tuoterakennetta (30). |
| --- | --- |

(47)

Toisen keskeisen raaka-aineen, rikkihapon, osalta Hebein provinssin petrokemian alan 13. viisivuotissuunnitelmassa annetaan esimerkki siitä, miten tavoitteet siirretään kansalliselta tasolta hallinnon seuraavalle tasolle. Suunnitelmassa yksilöidään 12. viisivuotissuunnitelman saavutusten perusteella keskeiset ongelmat tulevalle viisivuotiskaudelle, kuten tarve parantaa tuoterakennetta (30).

30

| (48) | Mineraalivaroja koskevassa 13. viisivuotissuunnitelmassa mainitaan vielä yhden raaka-aineen, kaliumhydroksidin, osalta kaliumsuolat. Suunnitelmassa yksilöidään useita ongelmia kaivostoiminnan alalla: valtion puuttuminen resurssien jakamiseen on edelleen suhteellisen yleistä, kaivosoikeuksiin sovellettavat markkinaperiaatteet eivät ole kattavia eikä moderni kaivosmarkkinajärjestelmä ole vielä valmis (31). Kaliumsuolat on yksi ”strategisiksi” yksilöidyistä mineraaleista. Suunnitelman yhtenä nimenomaisena tavoitteena on konsolidoida kaliumsuolakaivokset Qinghai Chaerhanissa ja Xinjiang Lopnurissa, pitää yllä kotimainen omavaraisuusaste 55–60 prosentissa ja valvoa kaliumsuolan kaivostoiminnan intensiteettiä ja tuotantokapasiteetin kasvattamista (32). |
| --- | --- |

(48)

Mineraalivaroja koskevassa 13. viisivuotissuunnitelmassa mainitaan vielä yhden raaka-aineen, kaliumhydroksidin, osalta kaliumsuolat. Suunnitelmassa yksilöidään useita ongelmia kaivostoiminnan alalla: valtion puuttuminen resurssien jakamiseen on edelleen suhteellisen yleistä, kaivosoikeuksiin sovellettavat markkinaperiaatteet eivät ole kattavia eikä moderni kaivosmarkkinajärjestelmä ole vielä valmis (31). Kaliumsuolat on yksi ”strategisiksi” yksilöidyistä mineraaleista. Suunnitelman yhtenä nimenomaisena tavoitteena on konsolidoida kaliumsuolakaivokset Qinghai Chaerhanissa ja Xinjiang Lopnurissa, pitää yllä kotimainen omavaraisuusaste 55–60 prosentissa ja valvoa kaliumsuolan kaivostoiminnan intensiteettiä ja tuotantokapasiteetin kasvattamista (32).

31

32

| (49) | Lisäksi monet muut valtion toimet vaikuttavat toimitusketjuun koko Kiinassa pääraaka-aineiden ja energian osalta. Valtio puuttuu voimakkaasti toimintaan sähkösektorilla sähkön ylikapasiteetin ja erilaisen ja/tai etuuskohteluun perustuvan hinnoittelun kautta; tarkoituksena on pienentää Kiinan peroksosulfaattien sektorin sähkölaskuja (33). Ammoniumsulfaatin osalta on tukijärjestelmiä, etenkin vero-ohjelmia, maan tarjoamista, lainaohjelmia, avustuksia ja muita ohjelmia (34). Natriumhydroksidin (kaustinen sooda) osalta sähköä tarjotaan alemmilla hinnoilla (35). |
| --- | --- |

(49)

Lisäksi monet muut valtion toimet vaikuttavat toimitusketjuun koko Kiinassa pääraaka-aineiden ja energian osalta. Valtio puuttuu voimakkaasti toimintaan sähkösektorilla sähkön ylikapasiteetin ja erilaisen ja/tai etuuskohteluun perustuvan hinnoittelun kautta; tarkoituksena on pienentää Kiinan peroksosulfaattien sektorin sähkölaskuja (33). Ammoniumsulfaatin osalta on tukijärjestelmiä, etenkin vero-ohjelmia, maan tarjoamista, lainaohjelmia, avustuksia ja muita ohjelmia (34). Natriumhydroksidin (kaustinen sooda) osalta sähköä tarjotaan alemmilla hinnoilla (35).

33

34

35

| (50) | Näin ollen voidaan vahvistaa, että Kiinan viranomaiset harjoittavat julkista politiikkaa, joka vaikuttaa vapaisiin markkinavoimiin peroksosulfaattien sektorilla käytettyjen raaka-aineiden tuotannossa. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta normaalisti. |
| --- | --- |

(50)

Näin ollen voidaan vahvistaa, että Kiinan viranomaiset harjoittavat julkista politiikkaa, joka vaikuttaa vapaisiin markkinavoimiin peroksosulfaattien sektorilla käytettyjen raaka-aineiden tuotannossa. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta normaalisti.

3.1.2.6   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano

| (51) | Asiakirja-aineistoon sisältyvien tietojen mukaan Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta pystyvän riittävästi toteuttamaan omia päätavoitteitaan eli selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa johtuvan siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö perustuu virallisesti samanlaisiin periaatteisiin kuin vastaavat lait muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista se, että täytäntöönpano on järjestelmällisesti liian heikkoa. Konkurssien määrä on edelleen tunnetusti alhainen verrattuna maan talouden kokoon, eikä vähiten siksi, että maksukyvyttömyysmenettelyissä on useita puutteita, jotka hankaloittavat käytännössä konkurssi-ilmoitusten tekemistä. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (36). |
| --- | --- |

(51)

Asiakirja-aineistoon sisältyvien tietojen mukaan Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta pystyvän riittävästi toteuttamaan omia päätavoitteitaan eli selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa johtuvan siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö perustuu virallisesti samanlaisiin periaatteisiin kuin vastaavat lait muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista se, että täytäntöönpano on järjestelmällisesti liian heikkoa. Konkurssien määrä on edelleen tunnetusti alhainen verrattuna maan talouden kokoon, eikä vähiten siksi, että maksukyvyttömyysmenettelyissä on useita puutteita, jotka hankaloittavat käytännössä konkurssi-ilmoitusten tekemistä. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (36).

36

| (52) | Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (37). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. On olemassa säännöksiä, joilla pyritään maankäyttöoikeuksien jakamiseen avoimesti ja markkinahintaan esimerkiksi ottamalla käyttöön tarjousmenettelyjä. Näitä säännöksiä ei kuitenkaan noudateta säännöllisesti, ja jotkin ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (38). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (39). |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (37). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. On olemassa säännöksiä, joilla pyritään maankäyttöoikeuksien jakamiseen avoimesti ja markkinahintaan esimerkiksi ottamalla käyttöön tarjousmenettelyjä. Näitä säännöksiä ei kuitenkaan noudateta säännöllisesti, ja jotkin ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (38). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (39).

37

38

39

| (53) | Sen vuoksi Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei vaikuta toimivan asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maan tarjoamiseen ja hankintaan Kiinassa. Näitä lakeja sovelletaan myös peroksosulfaattien sektoriin ja sen raaka-aineiden toimittajiin. Komissio totesi kahden peroksosulfaatin tuottajan osalta, että vääristymät johtuivat aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä, etenkin hankittujen maankäyttöoikeuksien kustannusten osalta (40). Myös muita sektoreita koskevissa hiljattaisissa tutkimuksissa on vahvistettu maankäyttöoikeuksien tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan (41). |
| --- | --- |

(53)

Sen vuoksi Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei vaikuta toimivan asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maan tarjoamiseen ja hankintaan Kiinassa. Näitä lakeja sovelletaan myös peroksosulfaattien sektoriin ja sen raaka-aineiden toimittajiin. Komissio totesi kahden peroksosulfaatin tuottajan osalta, että vääristymät johtuivat aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä, etenkin hankittujen maankäyttöoikeuksien kustannusten osalta (40). Myös muita sektoreita koskevissa hiljattaisissa tutkimuksissa on vahvistettu maankäyttöoikeuksien tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan (41).

40

41

| (54) | Edellä esitetyn perusteella ja yhteistyön puutteen vuoksi komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista peroksosulfaattien sektorilla. |
| --- | --- |

(54)

Edellä esitetyn perusteella ja yhteistyön puutteen vuoksi komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista peroksosulfaattien sektorilla.

3.1.2.7   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

| (55) | Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä täysin Kiinassa, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkin sellaisia, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (42). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen järjestö ei kuitenkaan ole täysin riippumaton valtion viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on edelleen vähäistä (43). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaille. Tämän tuloksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (44). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa. |
| --- | --- |

(55)

Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä täysin Kiinassa, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkin sellaisia, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (42). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen järjestö ei kuitenkaan ole täysin riippumaton valtion viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on edelleen vähäistä (43). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaille. Tämän tuloksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (44). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

42

43

44

| (56) | Mikään tämän tutkimuksen asiakirja-aineistossa ei ole osoittanut, että peroksosulfaattien sektoriin ei sovellettaisi Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat tähän sektoriin vastaavalla tavalla sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää). |
| --- | --- |

(56)

Mikään tämän tutkimuksen asiakirja-aineistossa ei ole osoittanut, että peroksosulfaattien sektoriin ei sovellettaisi Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat tähän sektoriin vastaavalla tavalla sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

| (57) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että palkkakustannukset olivat vääristyneet peroksosulfaattien sektorilla, mukaan luettuna tarkastelun kohteena oleva tuote. |
| --- | --- |

(57)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että palkkakustannukset olivat vääristyneet peroksosulfaattien sektorilla, mukaan luettuna tarkastelun kohteena oleva tuote.

3.1.2.8   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

| (58) | Yritystoimijoiden pääomansaantiin Kiinassa kohdistuu useita vääristymiä. |
| --- | --- |

(58)

Yritystoimijoiden pääomansaantiin Kiinassa kohdistuu useita vääristymiä.

| (59) | Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista valtion omistamien pankkien (45) vahva asema, ja rahoitusta myöntäessään nämä pankit ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Muiden kuin rahoitusalalla toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankeilla on sidoksia valtioon omistajuuden lisäksi henkilötasolla (kommunistinen puolue nimittää rahoituslaitosten ylimmät johtohenkilöt) (46) ja muiden kuin rahoitusalalla toimivien valtion omistamien yritysten tavoin nekin toteuttavat säännöllisesti valtion julkista politiikkaa. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (47). Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (48). |
| --- | --- |

(59)

Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista valtion omistamien pankkien (45) vahva asema, ja rahoitusta myöntäessään nämä pankit ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Muiden kuin rahoitusalalla toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankeilla on sidoksia valtioon omistajuuden lisäksi henkilötasolla (kommunistinen puolue nimittää rahoituslaitosten ylimmät johtohenkilöt) (46) ja muiden kuin rahoitusalalla toimivien valtion omistamien yritysten tavoin nekin toteuttavat säännöllisesti valtion julkista politiikkaa. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (47). Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (48).

45

46

47

48

| (60) | Eri säädöksissä saatetaan kyllä viitata tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa (49). Myös aiemmissa kaupan suojatoimenpiteitä koskevissa tutkimuksissa päädyttiin samaan päätelmään (50). |
| --- | --- |

(60)

Eri säädöksissä saatetaan kyllä viitata tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa (49). Myös aiemmissa kaupan suojatoimenpiteitä koskevissa tutkimuksissa päädyttiin samaan päätelmään (50).

49

50

| (61) | Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä eri syistä, esimerkiksi siksi, että riskinarviointiin vaikuttaa yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alhaisempia kansainvälisiä luokituksia (51). |
| --- | --- |

(61)

Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä eri syistä, esimerkiksi siksi, että riskinarviointiin vaikuttaa yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alhaisempia kansainvälisiä luokituksia (51).

51

| (62) | Tämän tuloksena lainananto painottuu valtion omistuksessa oleville yrityksille, suurille yksityisille yrityksille, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimiville yrityksille, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille. |
| --- | --- |

(62)

Tämän tuloksena lainananto painottuu valtion omistuksessa oleville yrityksille, suurille yksityisille yrityksille, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimiville yrityksille, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

| (63) | Toiseksi lainojen kustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut valtavaan määrään pääomainvestointeja, joiden tuotto pienenee koko ajan. Tästä osoituksena on yritysten velkaantumisasteen hiljattainen kohoaminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä putoamisesta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmän mekanismit eivät seuraile normaaleja kaupallisia reaktioita. |
| --- | --- |

(63)

Toiseksi lainojen kustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut valtavaan määrään pääomainvestointeja, joiden tuotto pienenee koko ajan. Tästä osoituksena on yritysten velkaantumisasteen hiljattainen kohoaminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä putoamisesta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmän mekanismit eivät seuraile normaaleja kaupallisia reaktioita.

| (64) | Kolmanneksi, vaikka korkoprosentit vapautettiin nimellisesti lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään ole tulosta vapaista markkinavoimista, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, koska sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta (52). Keinotekoisen alhaiset lainankorot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön. |
| --- | --- |

(64)

Kolmanneksi, vaikka korkoprosentit vapautettiin nimellisesti lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään ole tulosta vapaista markkinavoimista, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, koska sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta (52). Keinotekoisen alhaiset lainankorot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön.

52

| (65) | Yleinen luottojen lisääntyminen Kiinassa osoittaa pääoman kohdentamisen heikkenevää tehokkuutta, eikä nähtävissä ole luotonannon kiristymistä, jota voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Tämän seurauksena järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Velkariskin kasvaessa Kiinan valtio on päättänyt välttää maksukyvyttömyystapauksia. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velka (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velka osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin (53). |
| --- | --- |

(65)

Yleinen luottojen lisääntyminen Kiinassa osoittaa pääoman kohdentamisen heikkenevää tehokkuutta, eikä nähtävissä ole luotonannon kiristymistä, jota voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Tämän seurauksena järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Velkariskin kasvaessa Kiinan valtio on päättänyt välttää maksukyvyttömyystapauksia. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velka (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velka osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin (53).

53

| (66) | Markkinoiden vapauttamiseksi viime aikoina toteutetuista toimista huolimatta Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät systeemiset ongelmat ja vääristymät, jotka johtuvat valtion edelleen merkittävästä roolista pääomamarkkinoilla. |
| --- | --- |

(66)

Markkinoiden vapauttamiseksi viime aikoina toteutetuista toimista huolimatta Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät systeemiset ongelmat ja vääristymät, jotka johtuvat valtion edelleen merkittävästä roolista pääomamarkkinoilla.

| (67) | Mikään tämän tutkimuksen asiakirja-aineistossa ei ole osoittanut, että peroksosulfaattien tuottajat ja/tai raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten toimittajat eivät olisi saaneet etua rahoitusjärjestelmästä. |
| --- | --- |

(67)

Mikään tämän tutkimuksen asiakirja-aineistossa ei ole osoittanut, että peroksosulfaattien tuottajat ja/tai raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten toimittajat eivät olisi saaneet etua rahoitusjärjestelmästä.

| (68) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että peroksosulfaattien tuottajat saivat sellaisten laitosten myöntämää rahoitusta, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai eivät muutoin toimi valtiosta riippumattomasti. |
| --- | --- |

(68)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että peroksosulfaattien tuottajat saivat sellaisten laitosten myöntämää rahoitusta, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai eivät muutoin toimi valtiosta riippumattomasti.

3.1.2.9   Kuvattujen vääristymien systeeminen luonne

| (69) | Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät eivät rajoitu mihinkään tiettyyn tuotannonalaan. Käytettävissä oleva näyttö päinvastoin osoittaa, että Kiinan järjestelmää, sellaisena kuin se on kuvattuna 3.1.2.1–3.1.2.8 jaksossa ja raportin A ja B osassa, koskevat tosiseikat ja ominaisuudet pätevät kaikkialla maassa ja kaikilla talouden sektoreilla. |
| --- | --- |

(69)

Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät eivät rajoitu mihinkään tiettyyn tuotannonalaan. Käytettävissä oleva näyttö päinvastoin osoittaa, että Kiinan järjestelmää, sellaisena kuin se on kuvattuna 3.1.2.1–3.1.2.8 jaksossa ja raportin A ja B osassa, koskevat tosiseikat ja ominaisuudet pätevät kaikkialla maassa ja kaikilla talouden sektoreilla.

| (70) | Peroksosulfaattien tuotannossa tarvitaan tiettyjä keskeisiä raaka-aineita. Kun tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Tuotantopanosten toimittajat esimerkiksi työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista/pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla. |
| --- | --- |

(70)

Peroksosulfaattien tuotannossa tarvitaan tiettyjä keskeisiä raaka-aineita. Kun tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Tuotantopanosten toimittajat esimerkiksi työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista/pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

| (71) | Tämän seurauksena ei voida käyttää peroksosulfaattien kotimarkkinoiden myyntihintoja, mutta myös kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen, kuten edellä kuvataan. Pääoman myöntämiseen, maahan, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä, kohdistuu merkittäviä vääristymiä. |
| --- | --- |

(71)

Tämän seurauksena ei voida käyttää peroksosulfaattien kotimarkkinoiden myyntihintoja, mutta myös kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen, kuten edellä kuvataan. Pääoman myöntämiseen, maahan, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä, kohdistuu merkittäviä vääristymiä.

3.1.2.10   Päätelmä

| (72) | Edellä 3.1.2.2–3.1.2.9 esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja peroksosulfaattien sektorilla (mukaan luettuna tarkastelun kohteena oleva tuote), osoitettiin, että hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä ja kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatiin vain vähän tietoja näistä seikoista, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(72)

Edellä 3.1.2.2–3.1.2.9 esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja peroksosulfaattien sektorilla (mukaan luettuna tarkastelun kohteena oleva tuote), osoitettiin, että hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä ja kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatiin vain vähän tietoja näistä seikoista, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa.

| (73) | Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavissa jaksoissa esitetään. Komissio muistuttaa, että mitään sellaisia väitteitä ei esitetty, joiden mukaan kotimarkkinoiden kustannukset olisivat vääristymättömiä, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(73)

Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavissa jaksoissa esitetään. Komissio muistuttaa, että mitään sellaisia väitteitä ei esitetty, joiden mukaan kotimarkkinoiden kustannukset olisivat vääristymättömiä, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.1.3   Edustava maa

Edustava maa

| (74) | Komissio valitsi edustavan maan seuraavien kriteerien perusteella:






  a) | Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio arvioi maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan perusteella samanlainen kuin Kiinalla (54); |
| --- | --- | --- |

(74)

Komissio valitsi edustavan maan seuraavien kriteerien perusteella:

a)

Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio arvioi maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan perusteella samanlainen kuin Kiinalla (54);

54

| b) | tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto kyseisessä maassa; |
| --- | --- |

b)

tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto kyseisessä maassa;

| c) | asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus maassa; |
| --- | --- |

c)

asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus maassa;

| d) | jos mahdollisia edustavia kolmansia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla. |
| --- | --- |

d)

jos mahdollisia edustavia kolmansia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

| (75) | Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto rajoittuu vain harvoihin maihin ja tuottajiin. Suurinta tuotanto on Kiinassa, Intiassa, EU:ssa, Turkissa, Japanissa ja Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

(75)

Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto rajoittuu vain harvoihin maihin ja tuottajiin. Suurinta tuotanto on Kiinassa, Intiassa, EU:ssa, Turkissa, Japanissa ja Yhdysvalloissa.

| (76) | Niistä maista, joissa on tuotantoa, vain Turkin taloudellisen kehityksen taso vastaa Kiinan tasoa Maailmanpankin indeksin mukaan.
  Sen vuoksi edellä mainittujen kriteerien perusteella Turkki on yksilöity ainoaksi mahdolliseksi edustavaksi maaksi. |
| --- | --- |

(76)

Niistä maista, joissa on tuotantoa, vain Turkin taloudellisen kehityksen taso vastaa Kiinan tasoa Maailmanpankin indeksin mukaan.

Sen vuoksi edellä mainittujen kriteerien perusteella Turkki on yksilöity ainoaksi mahdolliseksi edustavaksi maaksi.

| (77) | Ainoa huomautuksia esittänyt osapuoli (pyynnön esittäjät) tuki tätä valintaa. Koska Turkin käyttöä edustavana maana vastustavia huomautuksia ei esitetty, komissio vahvisti edustavaa maata koskevat päätelmänsä ja muodosti normaaliarvon laskennallisesti Turkin tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(77)

Ainoa huomautuksia esittänyt osapuoli (pyynnön esittäjät) tuki tätä valintaa. Koska Turkin käyttöä edustavana maana vastustavia huomautuksia ei esitetty, komissio vahvisti edustavaa maata koskevat päätelmänsä ja muodosti normaaliarvon laskennallisesti Turkin tietojen perusteella.

3.1.4   Laskentamenetelmä

Laskentamenetelmä

| (78) | Komissio sovelsi jäljempänä esitettyä menetelmää laskennallisen normaaliarvon muodostamiseksi. Ensin komissio vahvisti vääristymättömät valmistuskustannukset. Tämän jälkeen se kertoi yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantoprosessissa raaka-aineiden, työvoiman, sähkön ja veden osalta vahvistetut käyttötekijät edustavassa maassa Turkissa määritetyillä vääristymättömillä yksikkökustannuksilla. |
| --- | --- |

(78)

Komissio sovelsi jäljempänä esitettyä menetelmää laskennallisen normaaliarvon muodostamiseksi. Ensin komissio vahvisti vääristymättömät valmistuskustannukset. Tämän jälkeen se kertoi yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantoprosessissa raaka-aineiden, työvoiman, sähkön ja veden osalta vahvistetut käyttötekijät edustavassa maassa Turkissa määritetyillä vääristymättömillä yksikkökustannuksilla.

| (79) | Seuraavaksi se lisäsi edellä yksilöityihin valmistuskustannuksiin turkkilaisen yrityksen Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi, jäljempänä ’Ak-kim’, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton. Ak-kim oli ainoa edustavassa maassa peroksosulfaattia valmistava yritys, josta oli julkisesti saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Koska asianomaisilta osapuolilta ei saatu mitään huomautuksia, Ak-kimia pidettiin asianmukaisena yrityksenä, jonka perusteella voidaan määrittää vääristymätön ja kohtuullinen myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrä normaaliarvon laskemista varten. |
| --- | --- |

(79)

Seuraavaksi se lisäsi edellä yksilöityihin valmistuskustannuksiin turkkilaisen yrityksen Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi, jäljempänä ’Ak-kim’, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton. Ak-kim oli ainoa edustavassa maassa peroksosulfaattia valmistava yritys, josta oli julkisesti saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Koska asianomaisilta osapuolilta ei saatu mitään huomautuksia, Ak-kimia pidettiin asianmukaisena yrityksenä, jonka perusteella voidaan määrittää vääristymätön ja kohtuullinen myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrä normaaliarvon laskemista varten.

| (80) | Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti vientiä harjoittavan tuottajan tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(80)

Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti vientiä harjoittavan tuottajan tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.1.4.1   Normaaliarvon muodostamiseen käytetyt tiedot

| (81) | Komissio totesi 15 päivänä tammikuuta ja 6 päivänä toukokuuta päivätyissä muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se aikoo käyttää seuraavia lähteitä:






  a) | Global Trade Atlas -tietokanta (55), jäljempänä ’GTA’, raaka-aineiden osalta; |
| --- | --- | --- |

(81)

Komissio totesi 15 päivänä tammikuuta ja 6 päivänä toukokuuta päivätyissä muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se aikoo käyttää seuraavia lähteitä:

a)

Global Trade Atlas -tietokanta (55), jäljempänä ’GTA’, raaka-aineiden osalta;

55

| b) | Turkin tilastolaitos (56), jäljempänä ’Turkstat’, työvoiman ja sähkön osalta; |
| --- | --- |

b)

Turkin tilastolaitos (56), jäljempänä ’Turkstat’, työvoiman ja sähkön osalta;

56

| c) | Orbis-tietokanta (57) turkkilaisen yrityksen (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi) taloudelliset tiedot myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta. |
| --- | --- |

c)

Orbis-tietokanta (57) turkkilaisen yrityksen (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi) taloudelliset tiedot myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta.

57

| (82) | Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto laskelmissa käytetyistä tuotannontekijöistä ja niiden HS-koodeista ja yksikköarvoista GTA:n tai Turkin tietokantojen perusteella, mukaan luettuna tuontitullit ja kuljetuskustannukset.

  Taulukko 1


  Tuotannontekijät








  Tuotannontekijä | HS-koodi (58) | Hinta (RMB/yksikkö) |
| --- | --- | --- | --- |
| Raaka-aineet |
| Rikkihappo; savuava rikkihappo (oleum) | 2807 00 | 371,86/tonni |
| Vedetön ammoniakki | 2814 10 | 2 099,05/tonni |
| Ammoniumsulfaatti | 3102 21 | 1 079,46/tonni |
| Natriumhydroksidi (kaustinen sooda) | 2815 12 | 2 601,91/tonni |
| Kaliumhydroksidi | 2815 20 | 4 063,65/tonni |
| Työvoima |
| Työvoimakustannukset valmistussektorilla | Ei tiedossa | 43,96/tunti |
| Energia |
| Sähkö | Ei tiedossa | 0,485/kWh |

(82)

Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto laskelmissa käytetyistä tuotannontekijöistä ja niiden HS-koodeista ja yksikköarvoista GTA:n tai Turkin tietokantojen perusteella, mukaan luettuna tuontitullit ja kuljetuskustannukset.

Taulukko 1

Taulukko 1

Tuotannontekijät

Tuotannontekijät

Tuotannontekijä

HS-koodi (58)

58

Hinta (RMB/yksikkö)

Raaka-aineet

Rikkihappo; savuava rikkihappo (oleum)

2807 00

371,86/tonni

Vedetön ammoniakki

2814 10

2 099,05/tonni

Ammoniumsulfaatti

3102 21

1 079,46/tonni

Natriumhydroksidi (kaustinen sooda)

2815 12

2 601,91/tonni

Kaliumhydroksidi

2815 20

4 063,65/tonni

Työvoima

Työvoimakustannukset valmistussektorilla

Ei tiedossa

43,96/tunti

Energia

Sähkö

Ei tiedossa

0,485/kWh

3.1.4.2   Raaka-aineet

| (83) | Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat (edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna) komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit ja kuljetuskustannukset. Tuontia Kiinasta ei otettu huomioon maassa esiintyvien merkittävien vääristymien vuoksi (ks. 3.1.2 kohta). Muista kolmansista maista – ilman Kiinaa – tuleva tuonti oli edelleen edustavaa ja sen osuus Turkkiin tuoduista kokonaismääristä oli 48–100 prosenttia. |
| --- | --- |

(83)

Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat (edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna) komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit ja kuljetuskustannukset. Tuontia Kiinasta ei otettu huomioon maassa esiintyvien merkittävien vääristymien vuoksi (ks. 3.1.2 kohta). Muista kolmansista maista – ilman Kiinaa – tuleva tuonti oli edelleen edustavaa ja sen osuus Turkkiin tuoduista kokonaismääristä oli 48–100 prosenttia.

| (84) | Tuontitullien osalta komissio totesi, että Turkki toi yli 70 maasta asiaan liittyviä raaka-aineita, joiden tuontitullit vaihtelivat ja joiden määrissä oli merkittäviä eroja. Sen vuoksi ja kun otetaan huomioon, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ole tarpeen laskea täsmällistä polkumyyntimarginaalia vaan vain vahvistaa polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys, komissio laski kunkin raaka-aineen tuontitullit muutamasta maasta tulevien edustavien tuontimäärien perusteella; nämä maat vastasivat useimpien raaka-aineiden osalta lähes koko tuonnista ja niiden osuus oli aina vähintään 90 prosenttia kokonaistuonnista. |
| --- | --- |

(84)

Tuontitullien osalta komissio totesi, että Turkki toi yli 70 maasta asiaan liittyviä raaka-aineita, joiden tuontitullit vaihtelivat ja joiden määrissä oli merkittäviä eroja. Sen vuoksi ja kun otetaan huomioon, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ole tarpeen laskea täsmällistä polkumyyntimarginaalia vaan vain vahvistaa polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys, komissio laski kunkin raaka-aineen tuontitullit muutamasta maasta tulevien edustavien tuontimäärien perusteella; nämä maat vastasivat useimpien raaka-aineiden osalta lähes koko tuonnista ja niiden osuus oli aina vähintään 90 prosenttia kokonaistuonnista.

| (85) | Komissio ilmoitti yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle raaka-aineiden hankinnasta aiheutuneet kuljetuskustannukset prosentteina näiden raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista ja sovelsi sitten samaa prosenttiosuutta samojen raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin saadakseen vääristymättömät kuljetuskustannukset. Komissio katsoi, että tässä tutkimuksessa vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden ja ilmoitettujen kuljetuskustannusten suhdetta voitaisiin kohtuudella käyttää arviona raaka-aineiden vääristymättömistä kustannuksista toimitettuna yrityksen tehtaalle. |
| --- | --- |

(85)

Komissio ilmoitti yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle raaka-aineiden hankinnasta aiheutuneet kuljetuskustannukset prosentteina näiden raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista ja sovelsi sitten samaa prosenttiosuutta samojen raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin saadakseen vääristymättömät kuljetuskustannukset. Komissio katsoi, että tässä tutkimuksessa vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden ja ilmoitettujen kuljetuskustannusten suhdetta voitaisiin kohtuudella käyttää arviona raaka-aineiden vääristymättömistä kustannuksista toimitettuna yrityksen tehtaalle.

3.1.4.3   Työvoima

| (86) | Turkin tilastolaitos julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri sektoreilla Turkissa. Komissio käytti palkkoja, jotka ilmoitettiin valmistussektorilla vuonna 2016 taloudellisen toiminnan C.20 (Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus) (59) osalta NACE Rev.2 -luokituksen (60) mukaisesti. Vuoden 2016 keskimääräistä kuukausiarvoa oikaistiin asianmukaisesti inflaation huomioon ottamiseksi käyttämällä Turkin tilastolaitoksen julkaisemaa kotimaista tuottajahintaindeksiä (61). |
| --- | --- |

(86)

Turkin tilastolaitos julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri sektoreilla Turkissa. Komissio käytti palkkoja, jotka ilmoitettiin valmistussektorilla vuonna 2016 taloudellisen toiminnan C.20 (Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus) (59) osalta NACE Rev.2 -luokituksen (60) mukaisesti. Vuoden 2016 keskimääräistä kuukausiarvoa oikaistiin asianmukaisesti inflaation huomioon ottamiseksi käyttämällä Turkin tilastolaitoksen julkaisemaa kotimaista tuottajahintaindeksiä (61).

59

60

61

3.1.4.4   Sähkö

| (87) | Turkin tilastolaitos julkaisee säännöllisissä lehdistötiedotteissaan teollisten käyttäjien sähkön hinnan Turkissa. Komissio käytti vastaavan kulutusluokan teollisen sähkön hintoja (Kuruș/kWh) (62) koskevia tietoja, jotka julkaistiin 26 päivänä maaliskuuta 2019 (ja jotka siis kattoivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson) (63). |
| --- | --- |

(87)

Turkin tilastolaitos julkaisee säännöllisissä lehdistötiedotteissaan teollisten käyttäjien sähkön hinnan Turkissa. Komissio käytti vastaavan kulutusluokan teollisen sähkön hintoja (Kuruș/kWh) (62) koskevia tietoja, jotka julkaistiin 26 päivänä maaliskuuta 2019 (ja jotka siis kattoivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson) (63).

62

63

3.1.4.5   Höyry ja muut välittömät kustannukset

| (88) | Höyryllä ei käydä valtioiden rajat ylittävää kauppaa eikä sillä ole HS-koodia. Voidakseen vahvistaa höyryn vääristymättömän arvon komission laski ensin prosenttiosuuden, joka höyryllä on kaikista muista tuotannontekijöistä, ja sovelsi sitten tätä prosenttiosuutta samojen tuotannontekijöiden vääristymättömiin kokonaiskustannuksiin. |
| --- | --- |

(88)

Höyryllä ei käydä valtioiden rajat ylittävää kauppaa eikä sillä ole HS-koodia. Voidakseen vahvistaa höyryn vääristymättömän arvon komission laski ensin prosenttiosuuden, joka höyryllä on kaikista muista tuotannontekijöistä, ja sovelsi sitten tätä prosenttiosuutta samojen tuotannontekijöiden vääristymättömiin kokonaiskustannuksiin.

| (89) | Komissio noudatti samaa menetelmää muissa välittömissä kustannuksissa, joiden osuus yhteensä oli noin 2 prosenttia vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamasta tuotannontekijöiden kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(89)

Komissio noudatti samaa menetelmää muissa välittömissä kustannuksissa, joiden osuus yhteensä oli noin 2 prosenttia vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamasta tuotannontekijöiden kokonaisarvosta.

3.1.4.6   Tuotannolliset yleiskustannukset

| (90) | Voidakseen vahvistaa vääristymättömät tuotannolliset yleiskustannukset komissio käytti osuutta, joka tuotannollisilla yleiskustannuksilla on valmistuskustannuksista vientiä harjoittavan tuottajan kustannusrakenteessa. Tarkemmin sanottuna se ilmoitti ensin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tosiasialliset tuotannolliset yleiskustannukset prosenttiosuutena kaikista tosiasiallisista valmistuskustannuksista. Tämän jälkeen se sovelsi samaa prosenttiosuutta vääristymättömiin valmistuskustannuksiin saadakseen vääristymättömät tuotannolliset yleiskustannukset. Komissio piti tätä lähestymistapaa asianmukaisena tässä tapauksessa, koska myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton vahvistamista varten valitulle turkkilaiselle tuottajalle aiheutuneista tuotannollisista yleiskustannuksista ei ollut tietoja julkisesti saatavilla (ks. (91) kappale), ja näin laskettu määrä kuvastaa kunkin vientiä harjoittavan tuottajan käyttämiä tosiasiallisia tuotannontekijöitä, mutta sen jälkeen se on kerrottu vääristymättömillä tuotantokustannuksilla käyttämällä asianmukaista edustavaa maata. |
| --- | --- |

(90)

Voidakseen vahvistaa vääristymättömät tuotannolliset yleiskustannukset komissio käytti osuutta, joka tuotannollisilla yleiskustannuksilla on valmistuskustannuksista vientiä harjoittavan tuottajan kustannusrakenteessa. Tarkemmin sanottuna se ilmoitti ensin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tosiasialliset tuotannolliset yleiskustannukset prosenttiosuutena kaikista tosiasiallisista valmistuskustannuksista. Tämän jälkeen se sovelsi samaa prosenttiosuutta vääristymättömiin valmistuskustannuksiin saadakseen vääristymättömät tuotannolliset yleiskustannukset. Komissio piti tätä lähestymistapaa asianmukaisena tässä tapauksessa, koska myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton vahvistamista varten valitulle turkkilaiselle tuottajalle aiheutuneista tuotannollisista yleiskustannuksista ei ollut tietoja julkisesti saatavilla (ks. (91) kappale), ja näin laskettu määrä kuvastaa kunkin vientiä harjoittavan tuottajan käyttämiä tosiasiallisia tuotannontekijöitä, mutta sen jälkeen se on kerrottu vääristymättömillä tuotantokustannuksilla käyttämällä asianmukaista edustavaa maata.

3.1.4.7   Myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto

| (91) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaan ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. |
| --- | --- |

(91)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaan ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

| (92) | Voidakseen vahvistaa hallinto-, myynti- ja yleiskustannusten vääristymättömän arvon komissio käytti ainoan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuottavan turkkilaisen yrityksen (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi) taloudellisia tietoja, jotka on raportoitu Orbis-tietokannassa (64). Yrityksen saatavilla olevien tietojen perusteella suurin osa liiketoiminnasta koski tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ja tilinpäätöksistä saatujen tietojen perusteella tällä kaudella ei ollut mitään poikkeuksellisia tapahtumia, jotka olisivat edellyttäneet ilmoitettujen tietojen oikaisemista. |
| --- | --- |

(92)

Voidakseen vahvistaa hallinto-, myynti- ja yleiskustannusten vääristymättömän arvon komissio käytti ainoan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuottavan turkkilaisen yrityksen (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi) taloudellisia tietoja, jotka on raportoitu Orbis-tietokannassa (64). Yrityksen saatavilla olevien tietojen perusteella suurin osa liiketoiminnasta koski tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ja tilinpäätöksistä saatujen tietojen perusteella tällä kaudella ei ollut mitään poikkeuksellisia tapahtumia, jotka olisivat edellyttäneet ilmoitettujen tietojen oikaisemista.

64

| (93) | Tämän tuloksena vääristymättömiin valmistuskustannuksiin lisättiin seuraavat:






  a) | 19,34 prosenttia hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia ilmaistuna myytyjen tavaroiden kustannuksista sovellettuna valmistuskustannusten summaan; |
| --- | --- | --- |

(93)

Tämän tuloksena vääristymättömiin valmistuskustannuksiin lisättiin seuraavat:

a)

19,34 prosenttia hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia ilmaistuna myytyjen tavaroiden kustannuksista sovellettuna valmistuskustannusten summaan;

| b) | 27,81 prosenttia voittoa ilmaistuna myytyjen tavaroiden kustannuksista sovellettuna valmistuskustannuksiin. |
| --- | --- |

b)

27,81 prosenttia voittoa ilmaistuna myytyjen tavaroiden kustannuksista sovellettuna valmistuskustannuksiin.

3.2   Vientihinta ja polkumyyntimarginaali

Vientihinta ja polkumyyntimarginaali

| (94) | Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja myi vain mitättömän vähäisiä määriä unioniin. Tästä syystä hintojen ei todettu olevan edustavia. Komissio ei näin ollen pitänyt myyntiä luotettavana perustana vientihinnan vahvistamiselle polkumyyntiä koskevia laskelmia varten. |
| --- | --- |

(94)

Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja myi vain mitättömän vähäisiä määriä unioniin. Tästä syystä hintojen ei todettu olevan edustavia. Komissio ei näin ollen pitänyt myyntiä luotettavana perustana vientihinnan vahvistamiselle polkumyyntiä koskevia laskelmia varten.

3.3   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys

Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys

| (95) | Comext-tietokannan tietojen mukaan lähes kaikki tuonti Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuli viejältä, jonka ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa (65) ja jota tämä tarkastelu ei koske. |
| --- | --- |

(95)

Comext-tietokannan tietojen mukaan lähes kaikki tuonti Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuli viejältä, jonka ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa (65) ja jota tämä tarkastelu ei koske.

65

| (96) | Aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa käytetyn menetelmän mukaisesti komissio vertasi yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan kolmansiin maihin (66) suuntautuvan viennin hintaa ja normaaliarvoa analysoidessaan polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(96)

Aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa käytetyn menetelmän mukaisesti komissio vertasi yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan kolmansiin maihin (66) suuntautuvan viennin hintaa ja normaaliarvoa analysoidessaan polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

66

3.3.1   Normaaliarvon ja muualle maailmaan suuntautuvan viennin hinnan vertailu

Normaaliarvon ja muualle maailmaan suuntautuvan viennin hinnan vertailu

| (97) | Jotta normaaliarvon ja muualle maailmaan suuntautuvan viennin hinnan vertailu olisi tasapuolista, komissio otti hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Se oikaisi FOB-vientimyyntihintoja kotimaan rahtikustannusten, käsittely-, lastaus- ja pakkauskustannusten ja pankkimaksujen ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi ja CIF-myyntihintoja merivakuutuksen ja -rahdin huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(97)

Jotta normaaliarvon ja muualle maailmaan suuntautuvan viennin hinnan vertailu olisi tasapuolista, komissio otti hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Se oikaisi FOB-vientimyyntihintoja kotimaan rahtikustannusten, käsittely-, lastaus- ja pakkauskustannusten ja pankkimaksujen ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi ja CIF-myyntihintoja merivakuutuksen ja -rahdin huomioon ottamiseksi.

| (98) | Koska vientiä harjoittava tuottaja maksoi täyden alv:n vientimyynnistään komissio oikaisi laskennallista normaaliarvoa täyden alv:n arvosta. |
| --- | --- |

(98)

Koska vientiä harjoittava tuottaja maksoi täyden alv:n vientimyynnistään komissio oikaisi laskennallista normaaliarvoa täyden alv:n arvosta.

| (99) | Komissio vahvisti, että yhteistyössä toiminut tuottaja myi kaikkiin kolmansiin maihin hinnoilla, jotka olivat yli 20 prosenttia normaaliarvoa alemmat. |
| --- | --- |

(99)

Komissio vahvisti, että yhteistyössä toiminut tuottaja myi kaikkiin kolmansiin maihin hinnoilla, jotka olivat yli 20 prosenttia normaaliarvoa alemmat.

3.3.2   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (100) | Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuottaa 15 tuottajaa Kiinassa. Tarkastelupyynnössä pyynnön esittäjät arvioivat hankkimiensa tietojen (67) perusteella, että Kiinassa on merkittävä ylikapasiteetti, vähintään 75 000 tonnia vuodessa (68). Tämän suuruusluokan tuotantokapasiteetti tarkoittaa sitä, että Kiina voisi yksin kattaa unionin koko kulutuksen, jonka arvioitiin olevan 35 000–45 000 tonnia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(100)

Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuottaa 15 tuottajaa Kiinassa. Tarkastelupyynnössä pyynnön esittäjät arvioivat hankkimiensa tietojen (67) perusteella, että Kiinassa on merkittävä ylikapasiteetti, vähintään 75 000 tonnia vuodessa (68). Tämän suuruusluokan tuotantokapasiteetti tarkoittaa sitä, että Kiina voisi yksin kattaa unionin koko kulutuksen, jonka arvioitiin olevan 35 000–45 000 tonnia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

67

68

| (101) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiina on yksi maailman suurimpia peroksosulfaattien tuottajia ja sillä on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, joka voitaisiin viedä helposti unioniin, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(101)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiina on yksi maailman suurimpia peroksosulfaattien tuottajia ja sillä on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, joka voitaisiin viedä helposti unioniin, jos toimenpiteet kumotaan.

| (102) | Lisäksi suhteellisen suuren kokonsa ja vakaasti kasvavan kulutuksen ansiosta (ks. 5.2 jakso) unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. |
| --- | --- |

(102)

Lisäksi suhteellisen suuren kokonsa ja vakaasti kasvavan kulutuksen ansiosta (ks. 5.2 jakso) unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta.

3.4   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (103) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti Kiinalle määritetyt normaaliarvot, yhteistyössä toimineen tuottajan kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinta, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin toistuminen on erittäin todennäköistä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(103)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti Kiinalle määritetyt normaaliarvot, yhteistyössä toimineen tuottajan kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinta, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin toistuminen on erittäin todennäköistä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan.

4.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

4.1   Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala

Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala

| (104) | Peroksosulfaatteja valmistaa unionissa kaksi tuottajaa. Ne muodostivat 100 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Molemmat tuottajat tukivat tarkastelupyyntöä ja tekivät yhteistyötä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(104)

Peroksosulfaatteja valmistaa unionissa kaksi tuottajaa. Ne muodostivat 100 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Molemmat tuottajat tukivat tarkastelupyyntöä ja tekivät yhteistyötä tutkimuksessa.

| (105) | Näiden kahden yrityksen katsotaan näin ollen muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(105)

Näiden kahden yrityksen katsotaan näin ollen muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

4.2   Alustava huomautus

Alustava huomautus

| (106) | Perusasetuksen 19 artiklassa tarkoitetun luottamuksellisuuden suojaamiseksi näitä kahta unionin tuottajaa koskevat tiedot esitetään indeksoituna tai vaihteluväleinä. |
| --- | --- |

(106)

Perusasetuksen 19 artiklassa tarkoitetun luottamuksellisuuden suojaamiseksi näitä kahta unionin tuottajaa koskevat tiedot esitetään indeksoituna tai vaihteluväleinä.

| (107) | Tuontia koskevat tiedot on analysoitu samankaltaisen tuotteen kolmen pääasiallisen tuotelajin (ammoniumpersulfaatti, natriumpersulfaatti ja kaliumpersulfaatti) osalta CN-koodien tasolla ja neljännen tuotelajin (kaliumperoksomonosulfaatti) osalta Taric-koodin tasolla. Tuontia koskevaa analyysia täydennettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan nojalla kerätyillä tiedoilla. |
| --- | --- |

(107)

Tuontia koskevat tiedot on analysoitu samankaltaisen tuotteen kolmen pääasiallisen tuotelajin (ammoniumpersulfaatti, natriumpersulfaatti ja kaliumpersulfaatti) osalta CN-koodien tasolla ja neljännen tuotelajin (kaliumperoksomonosulfaatti) osalta Taric-koodin tasolla. Tuontia koskevaa analyysia täydennettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan nojalla kerätyillä tiedoilla.

4.3   Kulutus unionissa

Kulutus unionissa

| (108) | Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille myymien määrien ja Eurostatin tuontitietojen perusteella CN-koodien ja Taric-koodien tasolla. Myyntimääriä verrattiin unionin tuottajien tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa. |
| --- | --- |

(108)

Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille myymien määrien ja Eurostatin tuontitietojen perusteella CN-koodien ja Taric-koodien tasolla. Myyntimääriä verrattiin unionin tuottajien tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa.

| (109) | Unionin kulutus kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 2


  Kulutus | 2015 | 2016 | 2017 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 100 | 106 | 108 |
| Lähteet: Kyselyvastaukset, Eurostat, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta |

(109)

Unionin kulutus kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Kulutus

Kulutus

2015

2016

2017

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kulutus (tonnia)

37 000–43 000

37 000–43 000

37 000–43 000

37 000–43 000

Indeksi (2009 = 100)

Indeksi (2009 = 100)

100

100

106

108

Lähteet: Kyselyvastaukset, Eurostat, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

Lähteet:

| (110) | Unionin kulutus kasvoi 8 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(110)

Unionin kulutus kasvoi 8 prosenttia tarkastelujakson aikana.

4.4   Tuonti Kiinasta unioniin

Tuonti Kiinasta unioniin

4.4.1   Määrä ja markkinaosuus

Määrä ja markkinaosuus

| (111) | Lähes kaikki Kiinasta tuleva tuonti on peräisin yhdeltä yritykseltä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu harjoittavan polkumyyntiä, kuten (95) kappaleessa todetaan. Kun otetaan huomioon, että toimenpiteiden piiriin kuuluva tuonti on mitättömän vähäistä (alle 1 prosentin markkinaosuus), komissio totesi, että hinnat eivät ole edustavia. Sen vuoksi komissio päätteli, että polkumyyntituonnin hintakehitystä ei voida analysoida. Samasta syystä ei myöskään voitu laskea hinnan alittavuutta. |
| --- | --- |

(111)

Lähes kaikki Kiinasta tuleva tuonti on peräisin yhdeltä yritykseltä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu harjoittavan polkumyyntiä, kuten (95) kappaleessa todetaan. Kun otetaan huomioon, että toimenpiteiden piiriin kuuluva tuonti on mitättömän vähäistä (alle 1 prosentin markkinaosuus), komissio totesi, että hinnat eivät ole edustavia. Sen vuoksi komissio päätteli, että polkumyyntituonnin hintakehitystä ei voida analysoida. Samasta syystä ei myöskään voitu laskea hinnan alittavuutta.

4.5   Tuonti muista kolmansista maista

Tuonti muista kolmansista maista

| (112) | Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään muista maista tulevan tuonnin sekä Kiinasta muutoin kuin polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus tarkastelujaksolla. Edellä (106) kappaleessa mainitun luottamuksellisuuden vuoksi markkinaosuutta koskevat tiedot ja Kiinasta muutoin kuin polkumyynnillä tulevan tuonnin määrät esitetään indeksoituina.

  Taulukko 3


  Muista kolmansista maista tuleva tuonti ja Kiinasta muutoin kuin polkumyynnillä tuleva tuonti | 2015 | 2016 | 2017 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina |
| Tuonnin määrä (tonnia) | 3 000–3 500 | 2 500–3 000 | 3 500–4 000 | 4 000–4 500 |
| Muutoin kuin polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä

  Indeksi (2015 = 100) | 100 | 84 | 114 | 135 |
| Hinta (euroa/tonni) | 1 100–1 300 | 1 100–1 200 | 1 000–1 100 | 1 000–1 100 |
| Markkinaosuus

  Indeksi (2015 = 100) | 100 | 84 | 108 | 125 |
| Turkki |
| Tuonnin määrä (tonnia) | 2 328 | 2 522 | 2 008 | 2 303 |
| Indeksi (2015 = 100) | 100 | 108 | 86 | 99 |
| Hinta (euroa/tonni) | 1 177 | 1 216 | 1 240 | 1 344 |
| Indeksi (2015 = 100) | 100 | 103 | 105 | 114 |
| Markkinaosuus

  Indeksi | 100 | 108 | 82 | 92 |
| Yhdysvallat |
| Tuonnin määrä (tonnia) | 4 520 | 4 828 | 5 019 | 5 364 |
| Indeksi (2015 = 100) | 100 | 107 | 111 | 119 |
| Hinta (euroa/tonni) | 1 104 | 1 588 | 1 204 | 1 275 |
| Indeksi (2015 = 100) | 100 | 144 | 109 | 116 |
| Markkinaosuus

  Indeksi | 100 | 107 | 105 | 110 |
| Intia |
| Tuonnin määrä (tonnia) | 934 | 956 | 1 299 | 1 668 |
| Indeksi (2015 = 100) | 100 | 102 | 139 | 179 |
| Hinta (euroa/tonni) | 1 537 | 1 514 | 1 487 | 1 545 |
| Indeksi (2015 = 100) | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Markkinaosuus

  Indeksi | 100 | 102 | 132 | 165 |
| Muut kolmannet maat |
| Tuonnin määrä (tonnia) | 819 | 1 042 | 1 223 | 1 088 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 127 | 149 | 133 |
| Hinta (euroa/tonni) | 1 148 | 1 397 | 1 305 | 1 411 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 122 | 114 | 123 |
| Markkinaosuus

  Indeksi | 100 | 127 | 141 | 123 |
| Kolmannet maat yhteensä |
| Tuonnin määrä (tonnia) | 9 000–12 000 | 10 000–13 000 | 11 000–14 000 | 12 000–15 000 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 102 | 112 | 125 |
| Hinta (euroa/tonni) | 1 000–1 200 | 1 200–1 400 | 1 200–1 400 | 1 200–1 400 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 117 | 102 | 106 |
| Markkinaosuus

  Indeksi | 100 | 102 | 106 | 116 |
| Lähteet: Eurostat, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(112)

Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään muista maista tulevan tuonnin sekä Kiinasta muutoin kuin polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus tarkastelujaksolla. Edellä (106) kappaleessa mainitun luottamuksellisuuden vuoksi markkinaosuutta koskevat tiedot ja Kiinasta muutoin kuin polkumyynnillä tulevan tuonnin määrät esitetään indeksoituina.

Taulukko 3

Taulukko 3

Muista kolmansista maista tuleva tuonti ja Kiinasta muutoin kuin polkumyynnillä tuleva tuonti

Muista kolmansista maista tuleva tuonti ja Kiinasta muutoin kuin polkumyynnillä tuleva tuonti

2015

2016

2017

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina

Kiina

Tuonnin määrä (tonnia)

3 000–3 500

2 500–3 000

3 500–4 000

4 000–4 500

Muutoin kuin polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

84

114

135

Hinta (euroa/tonni)

1 100–1 300

1 100–1 200

1 000–1 100

1 000–1 100

Markkinaosuus

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

84

108

125

Turkki

Turkki

Tuonnin määrä (tonnia)

2 328

2 522

2 008

2 303

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

108

86

99

Hinta (euroa/tonni)

1 177

1 216

1 240

1 344

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

103

105

114

Markkinaosuus

Indeksi

Indeksi

100

108

82

92

Yhdysvallat

Yhdysvallat

Tuonnin määrä (tonnia)

4 520

4 828

5 019

5 364

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

107

111

119

Hinta (euroa/tonni)

1 104

1 588

1 204

1 275

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

144

109

116

Markkinaosuus

Indeksi

Indeksi

100

107

105

110

Intia

Intia

Tuonnin määrä (tonnia)

934

956

1 299

1 668

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

102

139

179

Hinta (euroa/tonni)

1 537

1 514

1 487

1 545

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

99

97

101

Markkinaosuus

Indeksi

Indeksi

100

102

132

165

Muut kolmannet maat

Muut kolmannet maat

Tuonnin määrä (tonnia)

819

1 042

1 223

1 088

Indeksi (2009 = 100)

Indeksi (2009 = 100)

100

127

149

133

Hinta (euroa/tonni)

1 148

1 397

1 305

1 411

Indeksi (2009 = 100)

Indeksi (2009 = 100)

100

122

114

123

Markkinaosuus

Indeksi

Indeksi

100

127

141

123

Kolmannet maat yhteensä

Kolmannet maat yhteensä

Tuonnin määrä (tonnia)

9 000–12 000

10 000–13 000

11 000–14 000

12 000–15 000

Indeksi (2009 = 100)

Indeksi (2009 = 100)

100

102

112

125

Hinta (euroa/tonni)

1 000–1 200

1 200–1 400

1 200–1 400

1 200–1 400

Indeksi (2009 = 100)

Indeksi (2009 = 100)

100

117

102

106

Markkinaosuus

Indeksi

Indeksi

100

102

106

116

Lähteet: Eurostat, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähteet:

| (113) | Tarkastelujaksolla tuonnin määrä muista kolmansista maista (mukaan luettuna Kiinasta muutoin kuin polkumyynnillä tuleva tuonti) unioniin lisääntyi noin 25 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla keskimääräinen hinta kohosi noin 6 prosenttia. Myös kolmansien maiden markkinaosuus (mukaan luettuna Kiinasta muutoin kuin polkumyynnillä tuleva tuonti) kasvoi noin 16 prosenttia samalla kaudella. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala nosti hintojaan keskimäärin 5 prosenttia, kuten (124) kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(113)

Tarkastelujaksolla tuonnin määrä muista kolmansista maista (mukaan luettuna Kiinasta muutoin kuin polkumyynnillä tuleva tuonti) unioniin lisääntyi noin 25 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla keskimääräinen hinta kohosi noin 6 prosenttia. Myös kolmansien maiden markkinaosuus (mukaan luettuna Kiinasta muutoin kuin polkumyynnillä tuleva tuonti) kasvoi noin 16 prosenttia samalla kaudella. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala nosti hintojaan keskimäärin 5 prosenttia, kuten (124) kappaleessa todetaan.

4.6   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (114) | Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(114)

Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

4.6.1.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (115) | Unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4 | 2015 | 2016 | 2017 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 |
| Indeksi (2015 = 100) | 100 | 100 | 104 | 101 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 |
| Indeksi (2015 = 100) | 100 | 104 | 103 | 103 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 80–90 | 80–90 | 80–90 | 80–90 |
| Indeksi (2015 = 100) | 100 | 96 | 101 | 99 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(115)

Unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

2015

2016

2017

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

30 000–40 000

30 000–40 000

30 000–40 000

30 000–40 000

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

100

104

101

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

40 000–45 000

40 000–45 000

40 000–45 000

40 000–45 000

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

104

103

103

Kapasiteetin käyttöaste (%)

80–90

80–90

80–90

80–90

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

96

101

99

Lähde: Kyselyvastaukset

Lähde:

| (116) | Tuotantokapasiteetti siis kasvoi hieman (2–4 prosenttia) mutta tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste pysyivät vakaina. |
| --- | --- |

(116)

Tuotantokapasiteetti siis kasvoi hieman (2–4 prosenttia) mutta tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste pysyivät vakaina.

4.6.2.   Myyntimäärät ja markkinaosuus unionissa

Myyntimäärät ja markkinaosuus unionissa

| (117) | Unionin tuotannonalan myynti unionissa kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5 | 2015 | 2016 | 2017 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionissa (tonnia) | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 |
| Indeksi (2015 = 100) | 100 | 99 | 103 | 101 |
| Markkinaosuus

  Indeksi (2015 = 100) | 100 | 99 | 98 | 93 |
| Lähteet: Kyselyvastaukset, Eurostat, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta |

(117)

Unionin tuotannonalan myynti unionissa kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

2015

2016

2017

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionissa (tonnia)

20 000–30 000

20 000–30 000

20 000–30 000

20 000–30 000

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

99

103

101

Markkinaosuus

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

99

98

93

Lähteet: Kyselyvastaukset, Eurostat, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

Lähteet:

| (118) | Unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Unionin tuotannonala menetti kuitenkin vähitellen markkinaosuuttaan samalla kaudella 7 prosenttia, vaikka unionin kulutus kasvoi 8 prosenttia. |
| --- | --- |

(118)

Unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Unionin tuotannonala menetti kuitenkin vähitellen markkinaosuuttaan samalla kaudella 7 prosenttia, vaikka unionin kulutus kasvoi 8 prosenttia.

4.6.3.   Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

| (119) | Unionin tuotannonalan työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6 | 2015 | 2016 | 2017 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijäindeksi (2015 = 100) | 100 | 103 | 102 | 103 |
| Tuottavuusindeksi (2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 99 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(119)

Unionin tuotannonalan työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

2015

2016

2017

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijäindeksi (2015 = 100)

Työntekijäindeksi (2015 = 100)

100

103

102

103

Tuottavuusindeksi (2015 = 100)

Tuottavuusindeksi (2015 = 100)

100

97

102

99

Lähde: Kyselyvastaukset

Lähde:

| (120) | Työllisyys koheni koko tarkastelujakson ajan ja kasvoi 3 prosenttia. Unionin tuottajien työvoiman tuottavuus, ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa, pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Tämä johtuu osittain unionin tuotannonalan aiempien vuosien ponnistuksista vastata Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamaan paineeseen, ja tuottavuus kohosi korkealle tasolle jo ennen tarkastelujaksoa. |
| --- | --- |

(120)

Työllisyys koheni koko tarkastelujakson ajan ja kasvoi 3 prosenttia. Unionin tuottajien työvoiman tuottavuus, ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa, pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Tämä johtuu osittain unionin tuotannonalan aiempien vuosien ponnistuksista vastata Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamaan paineeseen, ja tuottavuus kohosi korkealle tasolle jo ennen tarkastelujaksoa.

4.6.4.   Kasvu

Kasvu

| (121) | Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 8 prosenttiyksikköä. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan saanut etua tästä kulutuksen pienestä kasvusta, koska se menetti jatkuvasti markkinaosuuttaan tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(121)

Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 8 prosenttiyksikköä. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan saanut etua tästä kulutuksen pienestä kasvusta, koska se menetti jatkuvasti markkinaosuuttaan tarkastelujakson aikana.

4.6.5.   Varastot

Varastot

| (122) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7 | 2015 | 2016 | 2017 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot (tonnia) | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 |
| Indeksi (2015 = 100) | 100 | 113 | 101 | 108 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(122)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

2015

2016

2017

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Varastot (tonnia)

2 000–3 000

2 000–3 000

2 000–3 000

2 000–3 000

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

113

101

108

Lähde: Kyselyvastaukset

Lähde:

| (123) | Vaikka unionin tuotannonalan varastot kasvoivat vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, ne olivat suhteellisen pienet tuotantotasoon verrattuna. |
| --- | --- |

(123)

Vaikka unionin tuotannonalan varastot kasvoivat vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, ne olivat suhteellisen pienet tuotantotasoon verrattuna.

4.6.6.   Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa

Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa

| (124) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa ja tuotannon yksikkökustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8 | 2015 | 2016 | 2017 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa

  Indeksi (2015 = 100) | 100 | 101 | 101 | 105 |
| Tuotannon yksikkökustannukset

  Indeksi (2015 = 100) | 100 | 102 | 99 | 104 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(124)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa ja tuotannon yksikkökustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

2015

2016

2017

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

101

101

105

Tuotannon yksikkökustannukset

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

102

99

104

Lähde: Kyselyvastaukset

Lähde:

| (125) | Unionin tuotannonalan kustannukset kasvoivat tarkastelujaksolla 3–5 prosenttia. Samaan aikaan sen hinnat kohosivat 4–6 prosenttia, joten unionin tuotannonala kykeni kattamaan kustannusten kasvun kohottamalla hintojaan. |
| --- | --- |

(125)

Unionin tuotannonalan kustannukset kasvoivat tarkastelujaksolla 3–5 prosenttia. Samaan aikaan sen hinnat kohosivat 4–6 prosenttia, joten unionin tuotannonala kykeni kattamaan kustannusten kasvun kohottamalla hintojaan.

4.6.7.   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja palkat

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja palkat

Taulukko 9

Taulukko 9

| | 2015 | 2016 | 2017 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus

  Indeksi (2015 = 100) | 100 | 86 | 123 | 110 |
| Kassavirta

  Indeksi (2015 = 100) | 100 | 79 | 117 | 103 |
| Investoinnit

  Indeksi (2015 = 100) | 100 | 60 | 91 | 99 |
| Investointien tuotto

  Indeksi (2015 = 100) | 100 | 88 | 128 | 110 |
| Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

  Indeksi (2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 103 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

2015

2016

2017

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kannattavuus

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

86

123

110

Kassavirta

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

79

117

103

Investoinnit

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

60

91

99

Investointien tuotto

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

88

128

110

Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Indeksi (2015 = 100)

Indeksi (2015 = 100)

100

97

102

103

Lähde: Kyselyvastaukset

Lähde:

| (126) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus vaihteli tarkastelujakson aikana alimmillaan 6–8 prosentista vuonna 2016 korkeimmillaan 8–10 prosenttiin vuonna 2017 ja alitti alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun tavoitevoiton (12,0 prosenttia). |
| --- | --- |

(126)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus vaihteli tarkastelujakson aikana alimmillaan 6–8 prosentista vuonna 2016 korkeimmillaan 8–10 prosenttiin vuonna 2017 ja alitti alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun tavoitevoiton (12,0 prosenttia).

| (127) | Unionin tuotannonalan kassavirta kasvoi tarkastelujaksolla 3 prosenttia ja investointien taso pysyi vakaana. |
| --- | --- |

(127)

Unionin tuotannonalan kassavirta kasvoi tarkastelujaksolla 3 prosenttia ja investointien taso pysyi vakaana.

| (128) | Vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) lisääntyi 10 prosenttia. Samalla kaudella keskimääräinen palkkataso kohosi hieman seuraillen tuotannon yksikkökustannusten suuntausta. |
| --- | --- |

(128)

Vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) lisääntyi 10 prosenttia. Samalla kaudella keskimääräinen palkkataso kohosi hieman seuraillen tuotannon yksikkökustannusten suuntausta.

4.6.8.   Polkumyynnin merkittävyys ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä

Polkumyynnin merkittävyys ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä

| (129) | Kuten edellä selitettiin, Kiinasta ei tarkastelujaksolla tullut polkumyyntituontia, minkä vuoksi polkumyyntimarginaalin suuruutta ei voitu arvioida. |
| --- | --- |

(129)

Kuten edellä selitettiin, Kiinasta ei tarkastelujaksolla tullut polkumyyntituontia, minkä vuoksi polkumyyntimarginaalin suuruutta ei voitu arvioida.

| (130) | Unionin tuotannonala osoitti tarkastelujakson aikana merkkejä siitä, että se oli elpymässä aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Unionin tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynti ja investoinnit pysyivät vakaina ja kassavirta ja investointien tuotto kehittyivät positiivisesti. Unionin tuotannonalan työllisyys jopa kasvoi hieman tarkastelujakson aikana. Näin ollen vaikka myyntimäärä pysyi vakaana tarkastelujaksolla eikä vastannut unionin markkinoilla kasvanutta kysyntää, komissio päätteli, että unionin tuotannonala oli elpynyt aiemmasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(130)

Unionin tuotannonala osoitti tarkastelujakson aikana merkkejä siitä, että se oli elpymässä aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Unionin tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynti ja investoinnit pysyivät vakaina ja kassavirta ja investointien tuotto kehittyivät positiivisesti. Unionin tuotannonalan työllisyys jopa kasvoi hieman tarkastelujakson aikana. Näin ollen vaikka myyntimäärä pysyi vakaana tarkastelujaksolla eikä vastannut unionin markkinoilla kasvanutta kysyntää, komissio päätteli, että unionin tuotannonala oli elpynyt aiemmasta polkumyynnistä.

4.7   Päätelmä

Päätelmä

| (131) | Unionin tuotannonalan tilanne koheni tarkastelujakson aikana. Useimmat vahinkoindikaattorit osoittavat positiivista tai vakaata suuntausta. Se, että unionin tuotannonala hyötyi toimenpiteistä, tulee esiin muun muassa korkeassa kapasiteetin käyttöasteessa ja kassavirran ja investointien tuoton kasvussa. Kiinasta unioniin tuleva tuonti on peräisin yhdeltä ainoalta kiinalaiselta tuottajalta, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu harjoittavan polkumyyntiä. Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(131)

Unionin tuotannonalan tilanne koheni tarkastelujakson aikana. Useimmat vahinkoindikaattorit osoittavat positiivista tai vakaata suuntausta. Se, että unionin tuotannonala hyötyi toimenpiteistä, tulee esiin muun muassa korkeassa kapasiteetin käyttöasteessa ja kassavirran ja investointien tuoton kasvussa. Kiinasta unioniin tuleva tuonti on peräisin yhdeltä ainoalta kiinalaiselta tuottajalta, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu harjoittavan polkumyyntiä. Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

5.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (132) | Komissio tarkasteli seuraavaksi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti merkittävän vahingon toistumisen todennäköisyyttä, jos Kiinaa koskevien toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(132)

Komissio tarkasteli seuraavaksi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti merkittävän vahingon toistumisen todennäköisyyttä, jos Kiinaa koskevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (133) | Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus, myös peroksosulfaattiin kohdistuvien polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteiden esiintyminen muissa kolmansissa maissa, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntö muilla kolmansien maiden markkinoilla sekä vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(133)

Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus, myös peroksosulfaattiin kohdistuvien polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteiden esiintyminen muissa kolmansissa maissa, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntö muilla kolmansien maiden markkinoilla sekä vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen.

5.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (134) | Kiina on kiistatta maailman suurin tarkastelun kohteena olevan tuotteen viejä globaalisti. EU:n markkinat ovat Kiinan kolmanneksi tärkeimmät vientimarkkinat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viedyn kokonaisarvon perusteella (69). |
| --- | --- |

(134)

Kiina on kiistatta maailman suurin tarkastelun kohteena olevan tuotteen viejä globaalisti. EU:n markkinat ovat Kiinan kolmanneksi tärkeimmät vientimarkkinat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viedyn kokonaisarvon perusteella (69).

69

| (135) | Kiinalaisilla tuottajilla on siis merkittävä tuotantokapasiteetti (ks. (100) ja (101) kappale) ja merkittävä käyttämätön kapasiteetti, joka ylittää huomattavasti unionin kokonaiskulutuksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(135)

Kiinalaisilla tuottajilla on siis merkittävä tuotantokapasiteetti (ks. (100) ja (101) kappale) ja merkittävä käyttämätön kapasiteetti, joka ylittää huomattavasti unionin kokonaiskulutuksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

5.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (136) | Unionin markkinat ovat maailman suurimmat tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontimarkkinat (70). Lisäksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen kulutus unionissa lisääntyi 8 prosenttia vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kuten taulukossa 1 esitetään. Tämä osoittaa, että unionin kulutus on edelleen suurta ja kasvussa. Suhteellisen suuren kokonsa ja vakaasti kasvavan kulutuksen ansiosta unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. |
| --- | --- |

(136)

Unionin markkinat ovat maailman suurimmat tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontimarkkinat (70). Lisäksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen kulutus unionissa lisääntyi 8 prosenttia vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kuten taulukossa 1 esitetään. Tämä osoittaa, että unionin kulutus on edelleen suurta ja kasvussa. Suhteellisen suuren kokonsa ja vakaasti kasvavan kulutuksen ansiosta unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta.

70

| (137) | Lisäksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä koskevia kaupan suojatoimenpiteitä on voimassa muissa kolmansissa maissa, kuten Yhdysvalloissa ja Intiassa, mikä vaikeuttaa kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientiä näille markkinoille ja lisää entisestään unionin markkinoiden houkuttelevuutta, koska tämä vienti voidaan suunnata niille. |
| --- | --- |

(137)

Lisäksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä koskevia kaupan suojatoimenpiteitä on voimassa muissa kolmansissa maissa, kuten Yhdysvalloissa ja Intiassa, mikä vaikeuttaa kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientiä näille markkinoille ja lisää entisestään unionin markkinoiden houkuttelevuutta, koska tämä vienti voidaan suunnata niille.

5.3   Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintakäyttäytyminen

Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintakäyttäytyminen

| (138) | Toinen tekijä, joka osoittaa unionin markkinoiden houkuttelevuutta, on kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelustrategia. Tähän liittyvä analyysi tehtiin vertaamalla unionin tuottajien myyntihintaa ja kiinalaisen yhteistyössä toimineen tuottajan kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä veloittamaa noudettuna lähettäjältä -hintaa, joka oli korjattu CIF-tasolle lisäämällä siihen unioniin suuntautuneen viennin kuljetus- ja vakuutuskustannukset ja jota oli oikaistu tuonnin jälkeisten kustannusten ja sopimustullien huomioon ottamiseksi. Näiden laskelmien mukaan Kiinan vientihinnat alittavat unionin tuottajien myyntihinnat 26 prosenttia samalla tasolla verrattuna. Sama analyysi tehtiin kaiken Kiinasta kolmansiin maihin (unioni pois lukien) suuntautuvan viennin hintojen perusteella GTA-tietokannan tietojen mukaan. Näiden laskelmien mukaan Kiinan vientihinnat alittavat unionin tuottajien myyntihinnat 18 prosenttia samalla tasolla verrattuna. Sen vuoksi voidaan kohtuudella odottaa, että unionin markkinoille tulee tuontia Kiinasta hinnoilla, jotka alittavat unionin tuotannonalan veloittamat hinnat, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(138)

Toinen tekijä, joka osoittaa unionin markkinoiden houkuttelevuutta, on kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelustrategia. Tähän liittyvä analyysi tehtiin vertaamalla unionin tuottajien myyntihintaa ja kiinalaisen yhteistyössä toimineen tuottajan kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä veloittamaa noudettuna lähettäjältä -hintaa, joka oli korjattu CIF-tasolle lisäämällä siihen unioniin suuntautuneen viennin kuljetus- ja vakuutuskustannukset ja jota oli oikaistu tuonnin jälkeisten kustannusten ja sopimustullien huomioon ottamiseksi. Näiden laskelmien mukaan Kiinan vientihinnat alittavat unionin tuottajien myyntihinnat 26 prosenttia samalla tasolla verrattuna. Sama analyysi tehtiin kaiken Kiinasta kolmansiin maihin (unioni pois lukien) suuntautuvan viennin hintojen perusteella GTA-tietokannan tietojen mukaan. Näiden laskelmien mukaan Kiinan vientihinnat alittavat unionin tuottajien myyntihinnat 18 prosenttia samalla tasolla verrattuna. Sen vuoksi voidaan kohtuudella odottaa, että unionin markkinoille tulee tuontia Kiinasta hinnoilla, jotka alittavat unionin tuotannonalan veloittamat hinnat, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (139) | Kun otetaan huomioon suuri käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntö (ks. (134)–(138) kappale), on todennäköistä, että merkittäviä määriä edullisesti hinnoiteltuja peroksosulfaatteja olisi tarjolla myyntiin unionissa/suunnattaisiin unioniin jo lyhyellä aikavälillä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(139)

Kun otetaan huomioon suuri käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntö (ks. (134)–(138) kappale), on todennäköistä, että merkittäviä määriä edullisesti hinnoiteltuja peroksosulfaatteja olisi tarjolla myyntiin unionissa/suunnattaisiin unioniin jo lyhyellä aikavälillä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (140) | Tämän seurauksena unionin tuotannonala, joka pystyy tällä hetkellä täyttämään unionin kysynnän, todennäköisesti menettäisi myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(140)

Tämän seurauksena unionin tuotannonala, joka pystyy tällä hetkellä täyttämään unionin kysynnän, todennäköisesti menettäisi myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan unionin markkinoilla.

5.4   Vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen

Vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen

| (141) | Voidakseen arvioida todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, komissio analysoi, mitä unionin tuotannonalan myyntihinnoille, myyntimäärille ja kannattavuudelle todennäköisesti tapahtuisi, jos edullisesti hinnoiteltua kiinalaista tuontia tulisi unionin markkinoille merkittäviä määriä. |
| --- | --- |

(141)

Voidakseen arvioida todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, komissio analysoi, mitä unionin tuotannonalan myyntihinnoille, myyntimäärille ja kannattavuudelle todennäköisesti tapahtuisi, jos edullisesti hinnoiteltua kiinalaista tuontia tulisi unionin markkinoille merkittäviä määriä.

| (142) | On syytä muistaa, että kun toimenpiteiden annettiin raueta vuosina 2002–2007, Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti kasvoi vuosien 2001 ja 2006 välillä jyrkästi 200 tonnista lähes 9 000 tonniin, mikä johti unionin tuotannonalan hintojen alenemiseen, markkinaosuuden menetykseen ja kannattavuuden merkittävään pienenemiseen. |
| --- | --- |

(142)

On syytä muistaa, että kun toimenpiteiden annettiin raueta vuosina 2002–2007, Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti kasvoi vuosien 2001 ja 2006 välillä jyrkästi 200 tonnista lähes 9 000 tonniin, mikä johti unionin tuotannonalan hintojen alenemiseen, markkinaosuuden menetykseen ja kannattavuuden merkittävään pienenemiseen.

| (143) | Aiempien kokemusten ja unionin tuotannonalan tämänhetkisen kilpailutilanteen perusteella komissio tutki, miten toimenpiteiden raukeaminen vaikuttaisi todennäköisesti vahinkoindikaattoreihin. Sen vuoksi komissio teki simuloinnin seuraavien olettamusten perusteella:






  a) | Myyntimäärän arvioitu kehitys perustui määrän aiempaan kasvuun, kun toimenpiteiden annettiin raueta ensimmäisen kerran (eli kun Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin määrä saavutti 9 000 tonnia vuonna 2006), ja unionin tämänhetkiseen kilpailutilanteeseen tuotelajikohtaisesti ottaen huomioon unionin tuotannonalan kilpailuedut eri tuotelajeissa (kuten parempi laatu tai lyhyempi toimitusaika) ja se, että lisääntynyt tuonti veisi markkinaosuutta unionin tuotannonalan lisäksi myös muilta kolmansilta mailta. |
| --- | --- | --- |

(143)

Aiempien kokemusten ja unionin tuotannonalan tämänhetkisen kilpailutilanteen perusteella komissio tutki, miten toimenpiteiden raukeaminen vaikuttaisi todennäköisesti vahinkoindikaattoreihin. Sen vuoksi komissio teki simuloinnin seuraavien olettamusten perusteella:

a)

Myyntimäärän arvioitu kehitys perustui määrän aiempaan kasvuun, kun toimenpiteiden annettiin raueta ensimmäisen kerran (eli kun Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin määrä saavutti 9 000 tonnia vuonna 2006), ja unionin tämänhetkiseen kilpailutilanteeseen tuotelajikohtaisesti ottaen huomioon unionin tuotannonalan kilpailuedut eri tuotelajeissa (kuten parempi laatu tai lyhyempi toimitusaika) ja se, että lisääntynyt tuonti veisi markkinaosuutta unionin tuotannonalan lisäksi myös muilta kolmansilta mailta.

| b) | Unionin tuotannonalan odotettu hintakehitys perustuu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla raportoituihin, Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin hintoihin, joista on vähennetty hintatasojen erotuksen osuus (ks. 99 kappale), ottaen huomioon eri tuotelajit. |
| --- | --- |

b)

Unionin tuotannonalan odotettu hintakehitys perustuu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla raportoituihin, Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin hintoihin, joista on vähennetty hintatasojen erotuksen osuus (ks. 99 kappale), ottaen huomioon eri tuotelajit.

| c) | Tulokseksi saatuja arvioituja tuloja sovellettiin sitten unionin tuotannonalan kustannusrakenteeseen (joka todennettiin tarkastuskäynnillä) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jotta voitiin laskea kannattavuusluvut. |
| --- | --- |

c)

Tulokseksi saatuja arvioituja tuloja sovellettiin sitten unionin tuotannonalan kustannusrakenteeseen (joka todennettiin tarkastuskäynnillä) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jotta voitiin laskea kannattavuusluvut.

| (144) | Simulointi osoitti, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, unionin tuotannonalan myyntimäärä vähenee noin 13 prosenttia yhden vuoden jälkeen ja 20 prosenttia kahden vuoden jälkeen ja unionin tuotannonalan myyntihinnat laskevat noin 15 prosenttia. Unionin tuotannonalan kannattavuusluvut muuttuisivat tämän seurauksena nykytasolta siten, että tilanne olisi lähes tappiollinen yhden vuoden jälkeen ja tappiollinen kahden vuoden jälkeen. |
| --- | --- |

(144)

Simulointi osoitti, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, unionin tuotannonalan myyntimäärä vähenee noin 13 prosenttia yhden vuoden jälkeen ja 20 prosenttia kahden vuoden jälkeen ja unionin tuotannonalan myyntihinnat laskevat noin 15 prosenttia. Unionin tuotannonalan kannattavuusluvut muuttuisivat tämän seurauksena nykytasolta siten, että tilanne olisi lähes tappiollinen yhden vuoden jälkeen ja tappiollinen kahden vuoden jälkeen.

5.5   Päätelmä

Päätelmä

| (145) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen todennäköisesti johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon toistumiseen lyhyessä ajassa. |
| --- | --- |

(145)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen todennäköisesti johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon toistumiseen lyhyessä ajassa.

6.   UNIONIN TUOTANNONALAN ETU

UNIONIN TUOTANNONALAN ETU

| (146) | Edellä (144) kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi vakavasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja sen yleisesti positiivinen taloudellinen tilanne pysyisi ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen voisi uhata unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta tuleva tuonti suunnattaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja merkittävinä määrinä, mikä johtaisi vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(146)

Edellä (144) kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi vakavasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja sen yleisesti positiivinen taloudellinen tilanne pysyisi ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen voisi uhata unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta tuleva tuonti suunnattaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja merkittävinä määrinä, mikä johtaisi vahingon toistumiseen.

7.   KÄYTTÄJIEN ETU

KÄYTTÄJIEN ETU

| (147) | Yksikään käyttäjä, johon otettiin yhteyttä, ei toimittanut vastausta kyselyyn. Yksi käyttäjä, Wacker Chemie AG, toimitti kuitenkin huomautuksia, joissa se väitti, että toimenpiteet olisi päätettävä eri syistä, joita käsitellään jäljempänä. |
| --- | --- |

(147)

Yksikään käyttäjä, johon otettiin yhteyttä, ei toimittanut vastausta kyselyyn. Yksi käyttäjä, Wacker Chemie AG, toimitti kuitenkin huomautuksia, joissa se väitti, että toimenpiteet olisi päätettävä eri syistä, joita käsitellään jäljempänä.

| (148) | Kyseinen käyttäjä väitti, että unionin tuotannonala kehittyi positiivisesti Kiinasta tulevasta merkittävästä tuonnista huolimatta ja muista lähteistä vastaavilla hinnoilla tai usein alenevilla hinnoilla tulevasta mittavasta tuonnista huolimatta. Sen vuoksi unionin tuotannonalan pitäisi kyetä kestämään Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu. Wacker Chemie totesi myös, että unionin tuottajat ovat pystyneet nostamaan hintojaan EU:n markkinoilla tuotantokustannusten alenemisesta huolimatta. Toimenpiteiden päättäminen vahvistaisi kilpailua markkinoilla ja kykyä hankkia peroksosulfaatteja kilpailukykyisillä hinnoilla kaikista lähteistä. |
| --- | --- |

(148)

Kyseinen käyttäjä väitti, että unionin tuotannonala kehittyi positiivisesti Kiinasta tulevasta merkittävästä tuonnista huolimatta ja muista lähteistä vastaavilla hinnoilla tai usein alenevilla hinnoilla tulevasta mittavasta tuonnista huolimatta. Sen vuoksi unionin tuotannonalan pitäisi kyetä kestämään Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu. Wacker Chemie totesi myös, että unionin tuottajat ovat pystyneet nostamaan hintojaan EU:n markkinoilla tuotantokustannusten alenemisesta huolimatta. Toimenpiteiden päättäminen vahvistaisi kilpailua markkinoilla ja kykyä hankkia peroksosulfaatteja kilpailukykyisillä hinnoilla kaikista lähteistä.

| (149) | Kuten 4.7 jaksossa todetaan, komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut aineellista vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja että unionin tuotannonala kohotti myyntihintojaan tarkastelujaksolla. Myyntihintojen kohoaminen liittyi kuitenkin vastaavaan tuotantokustannusten kohoamiseen (ks. (125) kappale). Komissio muistutti Kiinasta tulevan tuonnin hintojen ja määrien osalta, että lähes kaikki Kiinasta unioniin tuleva tuonti oli peräisin viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu harjoittaneen polkumyyntiä ja jota tämä tarkastelu ei koske. Lisäksi muista kolmansista maista tuleva tuonti tuli hinnoilla, jotka vastasivat unionin tuotannonalan hintoja ja jotka olivat pikemminkin nousussa kuin laskussa. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tuotteen luonteesta ja siitä johtuen, että tuotetta on saatavilla useista eri lähteistä, käyttäjät voivat helposti vaihtaa toimittajaa. Sen vuoksi komissio hylkäsi käyttäjän väitteet. |
| --- | --- |

(149)

Kuten 4.7 jaksossa todetaan, komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut aineellista vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja että unionin tuotannonala kohotti myyntihintojaan tarkastelujaksolla. Myyntihintojen kohoaminen liittyi kuitenkin vastaavaan tuotantokustannusten kohoamiseen (ks. (125) kappale). Komissio muistutti Kiinasta tulevan tuonnin hintojen ja määrien osalta, että lähes kaikki Kiinasta unioniin tuleva tuonti oli peräisin viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu harjoittaneen polkumyyntiä ja jota tämä tarkastelu ei koske. Lisäksi muista kolmansista maista tuleva tuonti tuli hinnoilla, jotka vastasivat unionin tuotannonalan hintoja ja jotka olivat pikemminkin nousussa kuin laskussa. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tuotteen luonteesta ja siitä johtuen, että tuotetta on saatavilla useista eri lähteistä, käyttäjät voivat helposti vaihtaa toimittajaa. Sen vuoksi komissio hylkäsi käyttäjän väitteet.

| (150) | Lisäksi alkuperäisessä tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen vaikutus jatkojalostustuotteiden kustannuksiin on varsin marginaalinen ja että polkumyyntitullin vaikutus on mitättömän vähäinen (71). Käyttäjät eivät toimittaneet mitään tietoja, jotka mitätöisivät aiemmassa tutkimuksessa tehdyt päätelmät, joiden mukaan tullin vaikutus niiden liiketoimintaan olisi marginaalinen. |
| --- | --- |

(150)

Lisäksi alkuperäisessä tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen vaikutus jatkojalostustuotteiden kustannuksiin on varsin marginaalinen ja että polkumyyntitullin vaikutus on mitättömän vähäinen (71). Käyttäjät eivät toimittaneet mitään tietoja, jotka mitätöisivät aiemmassa tutkimuksessa tehdyt päätelmät, joiden mukaan tullin vaikutus niiden liiketoimintaan olisi marginaalinen.

71

8.   TUOJIEN ETU

TUOJIEN ETU

| (151) | Yksikään tuojista, joihin otettiin yhteyttä, ei tuonut tarkastelun kohteena olevaa tuotetta merkittäviä määriä, minkä vuoksi niitä ei pyydetty vastaamaan kyselylomakkeeseen. Yksikään niistä tuojista, jotka ilmoittautuivat komissiolle tarkastelun alussa, ei toimittanut huomautuksia. |
| --- | --- |

(151)

Yksikään tuojista, joihin otettiin yhteyttä, ei tuonut tarkastelun kohteena olevaa tuotetta merkittäviä määriä, minkä vuoksi niitä ei pyydetty vastaamaan kyselylomakkeeseen. Yksikään niistä tuojista, jotka ilmoittautuivat komissiolle tarkastelun alussa, ei toimittanut huomautuksia.

| (152) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta, yhdysvaltalaisilta viejiltä ja muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kiinalaisilta viejiltä. Komissio totesi alkuperäisessä tutkimuksessa, että peroksosulfaattien tuonnin osuus on 0,03–1,3 prosenttia tuojien kokonaisliikevaihdosta (72). Koska ei esitetty mitään näyttöä, joka mitätöisi tämän päätelmän, ja kun otetaan huomioon, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti oli mitättömän vähäistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, komissio päätteli, että toimenpiteet eivät vaikuttaisi kohtuuttomasti tuojiin. |
| --- | --- |

(152)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta, yhdysvaltalaisilta viejiltä ja muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kiinalaisilta viejiltä. Komissio totesi alkuperäisessä tutkimuksessa, että peroksosulfaattien tuonnin osuus on 0,03–1,3 prosenttia tuojien kokonaisliikevaihdosta (72). Koska ei esitetty mitään näyttöä, joka mitätöisi tämän päätelmän, ja kun otetaan huomioon, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti oli mitättömän vähäistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, komissio päätteli, että toimenpiteet eivät vaikuttaisi kohtuuttomasti tuojiin.

72

9.   PÄÄTELMÄ

PÄÄTELMÄ

| (153) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti kilpailevia eri etuja ja otti erityisesti huomioon tarpeen suojella unionin tuotannonalaa vahingon todennäköiseltä toistumiselta. Koska ei esitetty mitään näyttöä, joka olisi mitätöinyt alkuperäisen tutkimuksen päätelmät, komissio päätteli, että toimenpiteet eivät vaikuta tuojiin ja käyttäjiin niin merkittävästi, että niiden voimassa pitäminen olisi selvästi kohtuutonta. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa. |
| --- | --- |

(153)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti kilpailevia eri etuja ja otti erityisesti huomioon tarpeen suojella unionin tuotannonalaa vahingon todennäköiseltä toistumiselta. Koska ei esitetty mitään näyttöä, joka olisi mitätöinyt alkuperäisen tutkimuksen päätelmät, komissio päätteli, että toimenpiteet eivät vaikuta tuojiin ja käyttäjiin niin merkittävästi, että niiden voimassa pitäminen olisi selvästi kohtuutonta. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.

10.   MYÖHEMPI MENETTELY

MYÖHEMPI MENETTELY

| (154) | Komissio ilmoitti 8 päivänä marraskuuta 2019 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’, ja kehotti osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio ei saanut asianomaisilta osapuolilta huomautuksia, joissa olisi vastustettu ilmoitettuja päätelmiä. |
| --- | --- |

(154)

Komissio ilmoitti 8 päivänä marraskuuta 2019 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’, ja kehotti osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio ei saanut asianomaisilta osapuolilta huomautuksia, joissa olisi vastustettu ilmoitettuja päätelmiä.

| (155) | Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. |
| --- | --- |

(155)

Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin.

11.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (156) | Edellä esitetystä seuraa, että Kiinasta peräisin olevien peroksosulfaattien tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(156)

Edellä esitetystä seuraa, että Kiinasta peräisin olevien peroksosulfaattien tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

| (157) | Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, jotta varmistetaan yksilöllisten polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Yritysten, joille on vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli, on esitettävä pätevä kauppalasku jäsenvaltioiden tulliviranomaisille. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(157)

Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, jotta varmistetaan yksilöllisten polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Yritysten, joille on vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli, on esitettävä pätevä kauppalasku jäsenvaltioiden tulliviranomaisille. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (158) | Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja tuontiin, mutta sen ei pitäisi olla ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten olisi tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esim. lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(158)

Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja tuontiin, mutta sen ei pitäisi olla ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten olisi tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esim. lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

| (159) | Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällöin voidaan panna vireille toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus, jos sen edellytykset täyttyvät. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli. |
| --- | --- |

(159)

Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällöin voidaan panna vireille toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus, jos sen edellytykset täyttyvät. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli.

| (160) | Jos yritys, johon sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, muuttaa myöhemmin nimeään, se voi pyytää tämän tullin soveltamista edelleen. Pyyntö on osoitettava komissiolle (73). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(160)

Jos yritys, johon sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, muuttaa myöhemmin nimeään, se voi pyytää tämän tullin soveltamista edelleen. Pyyntö on osoitettava komissiolle (73). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

73

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (161) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (74) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
| --- | --- |

(161)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (74) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

74

Euroopan unionin virallisen lehden

| (162) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(162)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia peroksosulfaatteja (persulfaatteja), mukaan luettuna kaliumperoksomonosulfaatti, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (Taric-koodi 2842908020).

2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistaman, 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Yritys | Tulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai | 0,0 % | A820 |
| United Initiators Shanghai Co., Ltd | 24,5 % | A821 |
| Kaikki muut yritykset | 71,8 % | A999 |

Yritys

Tulli (%)

Taric-lisäkoodi

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai

0,0 %

A820

United Initiators Shanghai Co., Ltd

24,5 %

A821

Kaikki muut yritykset

71,8 %

A999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen tullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt [tarkasteltavana oleva tuote] (määrä) on valmistanut [yrityksen nimi ja osoite], [Taric-lisäkoodi], [asianomainen maa]. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä tammikuuta 2020.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula von der LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21, asetus (EU) 2018/825 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna (EUVL L 143, 7.6.2018, s.1.).

1

(2)  
  EUVL L 265, 11.10.2007, s. 1.

2

(3)  
  EUVL L 338, 17.12.2013, s. 11.

3

(4)  
  EUVL C 110, 23.3.2018, s. 29.

4

(5)  
  EUVL C 454, 17.12.2018, s. 7.

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1584, annettu 25 päivänä syyskuuta 2019, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1343/2013 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja tällaisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 246, 26.9.2019, s. 19).

6

(7)  Bryssel, 20.12.2017, SWD(2017) 483 final/2; löytyy osoitteesta http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

7

(8)  15 päivänä tammikuuta asiakirja-aineistoon liitetty muistio, Sherlock-numero t19.000129 (löytyy avoimesta asiakirja-aineistosta).

8

(9)  6 päivänä toukokuuta asiakirja-aineistoon liitetty muistio, Sherlock-numero t19.002077 (löytyy avoimesta asiakirja-aineistosta).

9

(10)  Raportti, s. 6–7.

10

(11)  Raportti, s. 10.

11

(12)  Ks. http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

12

(13)  Raportti, s. 41, 73–74.

13

(14)  Raportti, s. 120–121.

14

(15)  Raportti, s. 122–135.

15

(16)  Raportti, s. 167–168.

16

(17)  Raportti, s. 169–170, 200–201.

17

(18)  Raportti, s. 15–16, 50, 84, 108–109.

18

(19)  Raportti, s. 26.

19

(20)  Raportti, s. 31–32.

20

(21)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

21

(22)  Raportti, s. 431.

22

(23)  Raportti, s. 431.

23

(24)  Raportti, s. 431.

24

(25)  Raportti, s. 111–150.

25

(26)  Raportti, s. 41–42, 83.

26

(27)  Raportti, s. 69.

27

(28)  Raportti, s. 409.

28

(29)  Raportti, s. 411.

29

(30)  Raportti, s. 66.

30

(31)  Raportti, s. 267–268.

31

(32)  Raportti, s. 271.

32

(33)  Raportti, s. 217–234.

33

(34)  Raportti, s. 431.

34

(35)  Raportti, s. 223, 231, 408 ja 412.

35

(36)  Raportti, s. 138–149.

36

(37)  Raportti, s. 216.

37

(38)  Raportti, s. 213–215.

38

(39)  Raportti, s. 209–211.

39

(40)  Ks. komission asetuksen (EY) N:o 390/2007 johdanto-osan 58 kappale (EUVL L 97, 12.4.2007, s. 6).

40

(41)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1690 johdanto-osan 478–493 kappale (EUVL L 283, 12.11.2018, s. 1).

41

(42)  Raportti, s. 332–337.

42

(43)  Raportti, s. 336.

43

(44)  Raportti, s. 337–341.

44

(45)  Raportti, s. 114–117.

45

(46)  Raportti, s. 119.

46

(47)  Raportti, s. 120.

47

(48)  Raportti, s. 121–122, 126–128, 133–135.

48

(49)  Raportti, s. 121–122, 126–128, 133–135.

49

(50)  Raportti, s. 362–363.

50

(51)  Raportti, s. 127.

51

(52)  
  OECD Economic Surveys: China 2017, OECD Publishing, Pariisi, s. 22. Tarkkoja lukuja löytyy myös julkaisusta ”China Quarterly Monetary Policy Report”, PBOC. Raportti, s. 241.

52

OECD Economic Surveys: China 2017

(53)  Raportti, s. 252–255.

53

(54)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (sivustolla käyty 27.3.2019).

54

(55)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

55

(56)  Turkin tilastolaitos, http://turkstat.gov.tr

56

(57)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

57

(58)  Komissio totesi tutkimuksen aikana, että kaksi raaka-ainetta, rikkihappo ja kalsiumhydroksidi, oli eritelty Turkissa 12-numerotasolla. Lähes kaikki tuonti Turkkiin oli ilmoitettu yhdellä koodilla eli koodilla 28 07 00 00 00 19 rikkihapon osalta ja koodilla 28 15 20 00 00 00 kalsiumhydroksidin osalta. Kuten 15 päivänä tammikuuta 2019 päivätyssä muistiossa todetaan, komissio käytti HS-koodien kuusinumerotasoa.

58

(59)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090 (sivustolla käyty viimeksi 12.8.2019)

59

(60)  Kyseessä on Eurostatin käyttämä taloudellisen toiminnan tilastoluokitus; https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2 (sivustolla käyty viimeksi 12.8.2019).

60

(61)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104 (sivustolla käyty viimeksi 12.8.2019).

61

(62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608 (sivustolla käyty viimeksi 12.8.2019) 100 Kuruș = 1 Turkin liira.

62

(63)  Tiedot ovat saatavilla puolivuosittain. Komissio laski keskimääräisen hinnan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla käyttämällä 25 % vuoden 2017 toisen puoliskon, 50 % vuoden 2018 ensimmäisen puoliskon ja 25 % vuoden 2018 toisen puoliskon hinnoista.

63

(64)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201988/orbis/1/Companies/report/Index?format=114678F1-A093-E711-8A1A-2C44FD99A5A0&BookSection=GLOBALSTANDARDFORMAT&seq=0

64

(65)  Komissio pani vireille toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen 26 päivänä syyskuuta 2019 (ks. johdanto-osan 5 kappale). Tutkimus koskee yritystä ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd.

65

(66)  Vientiä harjoittavan tuottajan myynti suuntautui 25 maahan Aasiassa, Amerikoissa, Afrikassa ja Euroopassa (ei unionin jäsenvaltioita).

66

(67)  Pyynnön esittäjät toimittivat pyynnön avoimessa liitteessä 4.2.2 b luettelon Kiinan tuotantokapasiteetista yritysten verkkosivustojen perusteella.

67

(68)  Pyynnön esittäjät raportoivat ylikapasiteetista pyynnön avoimessa versiossa, 4.1.2 jakso, s. 18.

68

(69)  GTA-tietokannasta saatujen tilastotietojen perusteella.

69

(70)  GTA-tietokannasta saatujen tilastotietojen perusteella.

70

(71)  
  EUVL L 97, 12.4.2007, s. 6.

71

(72)  
  EUVL L 97, 12.4.2007, s. 6.

72

(73)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

73

(74)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

74

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/43

---

YHTEISÖN JA SVEITSIN MAALIIKENNEKOMITEAN PÄÄTÖS
  N:o 2/2019,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2019

siirtymätoimenpiteistä rautatieliikenteen sujuvuuden varmistamiseksi Sveitsin ja Euroopan unionin välillä [2020/40]

KOMITEA, joka

ottaa huomioon rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikenteestä 21 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 52 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen 51 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteisön ja Sveitsin maaliikennekomitean, jäljempänä ’sekakomitea’, tehtävänä on varmistaa sopimuksen määräysten seuranta ja soveltaminen ja panna täytäntöön mainitun sopimuksen 52 ja 55 artiklassa tarkoitetut mukauttamista ja tarkistamista koskevat lausekkeet. |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen 51 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteisön ja Sveitsin maaliikennekomitean, jäljempänä ’sekakomitea’, tehtävänä on varmistaa sopimuksen määräysten seuranta ja soveltaminen ja panna täytäntöön mainitun sopimuksen 52 ja 55 artiklassa tarkoitetut mukauttamista ja tarkistamista koskevat lausekkeet.

| (2) | Sopimuksen 52 artiklan 4 kohdan mukaisesti sekakomitea päättää muun muassa liitteen 1 tarkistamisesta niin, että liitteeseen sisällytetään asiaa koskevan lainsäädännön muutokset tarpeen mukaan ja vastavuoroisuutta noudattaen, ja muista toimenpiteistä, joilla pyritään turvaamaan sopimuksen moitteeton soveltaminen. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 52 artiklan 4 kohdan mukaisesti sekakomitea päättää muun muassa liitteen 1 tarkistamisesta niin, että liitteeseen sisällytetään asiaa koskevan lainsäädännön muutokset tarpeen mukaan ja vastavuoroisuutta noudattaen, ja muista toimenpiteistä, joilla pyritään turvaamaan sopimuksen moitteeton soveltaminen.

| (3) | Sekakomitean päätöksessä N:o 1/2013 (1) säädetään jäsenvaltioiden ja Sveitsin kansallisten turvallisuusviranomaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY (2) mukaisesti myöntämien rautatieyritysten turvallisuustodistusten tunnustamisesta vastavuoroisuuden pohjalta. Siinä säädetään myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/57/EY (3) säädettyjen EY-vaatimustenmukaisuus- tai EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten, EY-tarkastusvakuutusten, EY-tarkastustodistusten, osajärjestelmien ja kalustoyksiköiden käyttöönottolupien, kalustoyksikköjen tyyppihyväksyntien sekä ilmoitettujen laitosten tunnustamisesta vastavuoroisuuden pohjalta. |
| --- | --- |

(3)

Sekakomitean päätöksessä N:o 1/2013 (1) säädetään jäsenvaltioiden ja Sveitsin kansallisten turvallisuusviranomaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY (2) mukaisesti myöntämien rautatieyritysten turvallisuustodistusten tunnustamisesta vastavuoroisuuden pohjalta. Siinä säädetään myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/57/EY (3) säädettyjen EY-vaatimustenmukaisuus- tai EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten, EY-tarkastusvakuutusten, EY-tarkastustodistusten, osajärjestelmien ja kalustoyksiköiden käyttöönottolupien, kalustoyksikköjen tyyppihyväksyntien sekä ilmoitettujen laitosten tunnustamisesta vastavuoroisuuden pohjalta.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/797 (4) säädetään uusista vaatimuksista, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijöiden, osajärjestelmien ja raideliikenteen kalustoyksiköiden markkinoille saattamista. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/798 (5) säädetään uusista vaatimuksista, jotka koskevat rautatieyritysten yhtenäisten turvallisuustodistusten antamista. Kyseisillä direktiiveillä annetaan myös uusia tehtäviä Euroopan unionin rautatievirastolle, jäljempänä ’rautatievirasto’. Rautatievirasto vastaa erityisesti kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupien ja kalustoyksikköjen tyyppihyväksyntien, yhdessä jäljempänä ’EU:n kalustoyksikköluvat ja -hyväksynnät’, antamisesta direktiivin (EU) 2016/797 21 ja 24 artiklan mukaisesti ja yhtenäisen turvallisuustodistuksen, jäljempänä ’yhtenäiset turvallisuustodistukset’, antamisesta direktiivin (EU) 2016/798 10 artiklan mukaisesti. Direktiivit on saatettava osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä viimeistään 16 päivänä kesäkuuta 2019 tai, niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat ilmoittaneet asiasta komissiolle ja rautatievirastolle, viimeistään 16 päivänä kesäkuuta 2020. Direktiivit 2004/49/EY ja 2008/57/EY kumotaan 16 päivästä kesäkuuta 2020 ja korvataan direktiiveillä (EU) 2016/797 ja (EU) 2016/798. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/797 (4) säädetään uusista vaatimuksista, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijöiden, osajärjestelmien ja raideliikenteen kalustoyksiköiden markkinoille saattamista. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/798 (5) säädetään uusista vaatimuksista, jotka koskevat rautatieyritysten yhtenäisten turvallisuustodistusten antamista. Kyseisillä direktiiveillä annetaan myös uusia tehtäviä Euroopan unionin rautatievirastolle, jäljempänä ’rautatievirasto’. Rautatievirasto vastaa erityisesti kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupien ja kalustoyksikköjen tyyppihyväksyntien, yhdessä jäljempänä ’EU:n kalustoyksikköluvat ja -hyväksynnät’, antamisesta direktiivin (EU) 2016/797 21 ja 24 artiklan mukaisesti ja yhtenäisen turvallisuustodistuksen, jäljempänä ’yhtenäiset turvallisuustodistukset’, antamisesta direktiivin (EU) 2016/798 10 artiklan mukaisesti. Direktiivit on saatettava osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä viimeistään 16 päivänä kesäkuuta 2019 tai, niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat ilmoittaneet asiasta komissiolle ja rautatievirastolle, viimeistään 16 päivänä kesäkuuta 2020. Direktiivit 2004/49/EY ja 2008/57/EY kumotaan 16 päivästä kesäkuuta 2020 ja korvataan direktiiveillä (EU) 2016/797 ja (EU) 2016/798.

| (5) | Sveitsi aikoo soveltaa oikeudellisia määräyksiä, jotka vastaavat direktiivien (EU) 2016/797 ja (EU) 2016/798 säännöksiä. Sen vuoksi on tarpeen sisällyttää sopimukseen direktiivien (EU) 2016/797 ja (EU) 2016/798 uudet keskeiset säännökset tarkistamalla sopimuksen liitettä 1. |
| --- | --- |

(5)

Sveitsi aikoo soveltaa oikeudellisia määräyksiä, jotka vastaavat direktiivien (EU) 2016/797 ja (EU) 2016/798 säännöksiä. Sen vuoksi on tarpeen sisällyttää sopimukseen direktiivien (EU) 2016/797 ja (EU) 2016/798 uudet keskeiset säännökset tarkistamalla sopimuksen liitettä 1.

| (6) | Nykyisessä sopimuksessa ei säädetä Euroopan unionin toimielinten tai elinten mahdollisuudesta käyttää toimivaltaansa Sveitsissä, eikä sopimuksella anneta sekakomitealle mahdollisuutta muuttaa sopimusta tältä osin. Siihen asti kun sopimusta on muutettu sovellettavien menettelyjen mukaisesti, on tarpeen antaa siirtymäsäännöksiä Sveitsin ja Euroopan unionin välisen rautatieliikenteen sujuvuuden varmistamiseksi. Tätä varten olisi selvennettävä, että sovellettavien turvallisuus- ja yhteentoimivuusvaatimusten noudattaminen Sveitsissä voidaan vahvistaa, kun on olemassa joko yhtenäinen turvallisuustodistus tai rautatieviraston myöntämä EU:n kalustoyksikkölupa tai -hyväksyntä sekä Sveitsin antama varmistus siitä, että Sveitsin kansallisia sääntöjä noudatetaan. Rautatieviraston olisi yhtenäisten turvallisuustodistusten tai EU:n kalustoyksikkölupien ja -hyväksyntien antamisen yhteydessä otettava huomioon todisteet siitä, että Sveitsi on rautatieverkkoaan koskevien turvallisuustodistusten tai kalustoyksikkölupien antamiseksi arvioinut asiaa koskevaa Euroopan unionin lainsäädäntöä vastaavien Sveitsin lainsäädännön vaatimuksien noudattamisen. |
| --- | --- |

(6)

Nykyisessä sopimuksessa ei säädetä Euroopan unionin toimielinten tai elinten mahdollisuudesta käyttää toimivaltaansa Sveitsissä, eikä sopimuksella anneta sekakomitealle mahdollisuutta muuttaa sopimusta tältä osin. Siihen asti kun sopimusta on muutettu sovellettavien menettelyjen mukaisesti, on tarpeen antaa siirtymäsäännöksiä Sveitsin ja Euroopan unionin välisen rautatieliikenteen sujuvuuden varmistamiseksi. Tätä varten olisi selvennettävä, että sovellettavien turvallisuus- ja yhteentoimivuusvaatimusten noudattaminen Sveitsissä voidaan vahvistaa, kun on olemassa joko yhtenäinen turvallisuustodistus tai rautatieviraston myöntämä EU:n kalustoyksikkölupa tai -hyväksyntä sekä Sveitsin antama varmistus siitä, että Sveitsin kansallisia sääntöjä noudatetaan. Rautatieviraston olisi yhtenäisten turvallisuustodistusten tai EU:n kalustoyksikkölupien ja -hyväksyntien antamisen yhteydessä otettava huomioon todisteet siitä, että Sveitsi on rautatieverkkoaan koskevien turvallisuustodistusten tai kalustoyksikkölupien antamiseksi arvioinut asiaa koskevaa Euroopan unionin lainsäädäntöä vastaavien Sveitsin lainsäädännön vaatimuksien noudattamisen.

| (7) | Direktiivin (EU) 2016/797 mukaisesti annetut EY-todistukset ja EY-vakuutukset olisi tunnustettava vastavuoroisesti. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivin (EU) 2016/797 mukaisesti annetut EY-todistukset ja EY-vakuutukset olisi tunnustettava vastavuoroisesti.

| (8) | Hallinnollisen taakan vähentämiseksi on aiheellista antaa hakijoille mahdollisuus hakea samanaikaisesti yhtenäistä turvallisuustodistusta tai rautatieviraston myöntämää EU:n kalustoyksikkölupaa tai -hyväksyntää sekä Sveitsin antamaa varmistusta siitä, että Sveitsin kansallisia sääntöjä noudatetaan. Samasta syystä on aiheellista antaa hakijoille mahdollisuus käyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/796 (6) 12 artiklassa tarkoitettua keskitettyä palvelupistettä tätä tarkoitusta varten. On aiheellista myöntää Sveitsille keskitetyn palvelupisteen käyttöoikeus, ja rautatieviraston ja Sveitsin olisi tehtävä yhteistyötä tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämissä määrin. |
| --- | --- |

(8)

Hallinnollisen taakan vähentämiseksi on aiheellista antaa hakijoille mahdollisuus hakea samanaikaisesti yhtenäistä turvallisuustodistusta tai rautatieviraston myöntämää EU:n kalustoyksikkölupaa tai -hyväksyntää sekä Sveitsin antamaa varmistusta siitä, että Sveitsin kansallisia sääntöjä noudatetaan. Samasta syystä on aiheellista antaa hakijoille mahdollisuus käyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/796 (6) 12 artiklassa tarkoitettua keskitettyä palvelupistettä tätä tarkoitusta varten. On aiheellista myöntää Sveitsille keskitetyn palvelupisteen käyttöoikeus, ja rautatieviraston ja Sveitsin olisi tehtävä yhteistyötä tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämissä määrin.

| (9) | Direktiivin (EU) 2016/797 13 artiklan 2 kohdassa ja direktiivin (EU) 2016/798 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kansalliset säännöt, joita sovelletaan turvallisuustodistusten ja kalustoyksikkölupien ja -hyväksyntien antamiseen Sveitsissä, jäljempänä ’kansalliset säännöt’, olisi annettava tiedoksi julkaisemista varten asetuksen (EU) 2016/796 27 artiklassa tarkoitetun tietoteknisen järjestelmän välityksellä. Alat, joilla sovelletaan Sveitsin kansallisia sääntöjä, olisi lueteltava sopimuksen liitteessä 1. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivin (EU) 2016/797 13 artiklan 2 kohdassa ja direktiivin (EU) 2016/798 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kansalliset säännöt, joita sovelletaan turvallisuustodistusten ja kalustoyksikkölupien ja -hyväksyntien antamiseen Sveitsissä, jäljempänä ’kansalliset säännöt’, olisi annettava tiedoksi julkaisemista varten asetuksen (EU) 2016/796 27 artiklassa tarkoitetun tietoteknisen järjestelmän välityksellä. Alat, joilla sovelletaan Sveitsin kansallisia sääntöjä, olisi lueteltava sopimuksen liitteessä 1.

| (10) | Sveitsi ja Euroopan unioni ovat sitoutuneet poistamaan tarpeettomat kansalliset säännöt, jotka estävät Sveitsin ja Euroopan unionin välisen rautatieliikenteen yhteentoimivuuden ja sujuvuuden. Tietyt sopimuksen liitteessä 1 luetellut Sveitsin kansalliset säännöt saattavat olla ristiriidassa yhteentoimivuuden teknisten eritelmien kanssa, ja niille olisi suoritettava ennen 31 päivää joulukuuta 2020 uudelleentarkastelu, jonka seurauksena ne joko kumotaan, niitä muutetaan tai ne jätetään voimaan. |
| --- | --- |

(10)

Sveitsi ja Euroopan unioni ovat sitoutuneet poistamaan tarpeettomat kansalliset säännöt, jotka estävät Sveitsin ja Euroopan unionin välisen rautatieliikenteen yhteentoimivuuden ja sujuvuuden. Tietyt sopimuksen liitteessä 1 luetellut Sveitsin kansalliset säännöt saattavat olla ristiriidassa yhteentoimivuuden teknisten eritelmien kanssa, ja niille olisi suoritettava ennen 31 päivää joulukuuta 2020 uudelleentarkastelu, jonka seurauksena ne joko kumotaan, niitä muutetaan tai ne jätetään voimaan.

| (11) | Sekakomitean päätös N:o 1/2013 olisi kumottava. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että tietyt jäsenvaltiot saattavat direktiivien (EU) 2016/797 ja (EU) 2016/798 mukaisesti kyseiset direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään vasta viimeistään 16 päivänä kesäkuuta 2020, kyseisen sekakomitean päätöksen 2 artiklan 1 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan soveltamista jatketaan mainittuun päivämäärään asti kyseisten jäsenvaltioiden osalta. |
| --- | --- |

(11)

Sekakomitean päätös N:o 1/2013 olisi kumottava. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että tietyt jäsenvaltiot saattavat direktiivien (EU) 2016/797 ja (EU) 2016/798 mukaisesti kyseiset direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään vasta viimeistään 16 päivänä kesäkuuta 2020, kyseisen sekakomitean päätöksen 2 artiklan 1 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan soveltamista jatketaan mainittuun päivämäärään asti kyseisten jäsenvaltioiden osalta.

| (12) | Päätöksen N:o 1/2013 mukaisesti tunnustetut EY-vaatimustenmukaisuus- tai EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutukset, EY-tarkastusvakuutukset, EY-tarkastustodistukset, osajärjestelmien ja kalustoyksiköiden käyttöönottoluvat, kalustoyksikköjen tyyppihyväksynnät ja turvallisuustodistukset olisi edelleen tunnustettava niiden edellytysten mukaisesti, joiden nojalla ne on myönnetty. |
| --- | --- |

(12)

Päätöksen N:o 1/2013 mukaisesti tunnustetut EY-vaatimustenmukaisuus- tai EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutukset, EY-tarkastusvakuutukset, EY-tarkastustodistukset, osajärjestelmien ja kalustoyksiköiden käyttöönottoluvat, kalustoyksikköjen tyyppihyväksynnät ja turvallisuustodistukset olisi edelleen tunnustettava niiden edellytysten mukaisesti, joiden nojalla ne on myönnetty.

| (13) | Tämän päätöksen siirtymäsäännöksiä olisi sovellettava 31 päivään joulukuuta 2020, kunnes sopimusta muutetaan, jotta rautatieviraston asema turvallisuustodistusten ja kalustoyksikkölupien ja -hyväksyntien alalla voidaan ulottaa koskemaan Sveitsin rataverkkoa. Sekakomitean olisi tarkasteltava siirtymätoimenpiteiden jatkamista 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeiselle ajalle, jos on todennäköistä, että asetusta (EU) 2016/796 ja direktiivejä (EU) 2016/797 ja (EU) 2016/798 vastaavia oikeudellisia määräyksiä ei sovelleta ennen 31 päivää joulukuuta 2020, |
| --- | --- |

(13)

Tämän päätöksen siirtymäsäännöksiä olisi sovellettava 31 päivään joulukuuta 2020, kunnes sopimusta muutetaan, jotta rautatieviraston asema turvallisuustodistusten ja kalustoyksikkölupien ja -hyväksyntien alalla voidaan ulottaa koskemaan Sveitsin rataverkkoa. Sekakomitean olisi tarkasteltava siirtymätoimenpiteiden jatkamista 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeiselle ajalle, jos on todennäköistä, että asetusta (EU) 2016/796 ja direktiivejä (EU) 2016/797 ja (EU) 2016/798 vastaavia oikeudellisia määräyksiä ei sovelleta ennen 31 päivää joulukuuta 2020,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan sopimuksen liite 1 tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

1.   Voidaan vahvistaa, että rautatieyritys noudattaa Sveitsin rautatieverkkoa koskevia sovellettavia vaatimuksia, kun on olemassa sekä

| — | rautatieviraston direktiivin (EU) 2016/798 10 artiklan mukaisesti antama yhtenäinen turvallisuustodistus ja |
| --- | --- |

—

rautatieviraston direktiivin (EU) 2016/798 10 artiklan mukaisesti antama yhtenäinen turvallisuustodistus ja

| — | Sveitsin päätös, jolla todennetaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen Sveitsin kansallisten sääntöjen noudattaminen. |
| --- | --- |

—

Sveitsin päätös, jolla todennetaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen Sveitsin kansallisten sääntöjen noudattaminen.

Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa Sveitsi tunnustaa rautatieviraston direktiivin (EU) 2016/798 10 artiklan mukaisesti antamat yhtenäiset turvallisuustodistukset.

Sveitsin kansallisten viranomaisten on todennettava kansallisten sääntöjen noudattaminen komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/763 (7) 6 artiklassa säädetyissä määräajoissa.

2.   Rautatieviraston olisi Euroopan unionin rautatieverkon käyttöä koskevan yhtenäisen turvallisuustodistuksen antamisen yhteydessä otettava huomioon todisteet siitä, että Sveitsi on rautatieverkkoaan koskevien turvallisuustodistusten antamiseksi arvioinut asiaa koskevaa Euroopan unionin lainsäädäntöä vastaavien Sveitsin lainsäädännön vaatimusten noudattamisen.

3.   Hakija voi samanaikaisesti pyytää yhtenäistä turvallisuustodistusta ja päätöstä, jolla todennetaan Sveitsin kansallisten sääntöjen noudattaminen. Tällaisissa tapauksissa rautatievirasto ja Sveitsi tekevät yhteistyötä sen varmistamiseksi, että yhtenäisen turvallisuustodistuksen antamista ja Sveitsin kansallisten sääntöjen noudattamisen valvontaa koskevat päätökset tehdään asetuksen (EU) 2018/763 6 artiklassa säädetyissä määräajoissa ja edellä olevan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

3 artikla

1.   Voidaan vahvistaa, että kalustoyksikön käyttölupia Sveitsin rataverkossa koskevia sovellettavia vaatimuksia noudatetaan, kun on olemassa sekä

| — | rautatieviraston direktiivin (EU) 2016/797 21 tai 24 artiklan mukaisesti antama EU:n kalustoyksikkölupa tai -hyväksyntä ja |
| --- | --- |

—

rautatieviraston direktiivin (EU) 2016/797 21 tai 24 artiklan mukaisesti antama EU:n kalustoyksikkölupa tai -hyväksyntä ja

| — | Sveitsin päätös, jolla todennetaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen Sveitsin kansallisten sääntöjen noudattaminen. |
| --- | --- |

—

Sveitsin päätös, jolla todennetaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen Sveitsin kansallisten sääntöjen noudattaminen.

Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa Sveitsi tunnustaa rautatieviraston direktiivin (EU) 2016/797 21 ja 24 artiklan mukaisesti antamat EU:n kalustoyksikköluvat ja -hyväksynnät.

Sveitsin on todennettava kansallisten sääntöjen noudattaminen komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/545 (8) 34 artiklassa säädetyissä määräajoissa.

2.   Rautatieviraston olisi kalustoyksikön käyttämisen Euroopan unionin rautatieverkossa sallivan EU:n kalustoyksikköluvan tai -hyväksynnän antamisen yhteydessä otettava huomioon todisteet siitä, että Sveitsi on maansa rautatieverkkoa koskevien kalustoyksikkölupien antamiseksi arvioinut asiaa koskevaa Euroopan unionin lainsäädäntöä vastaavien Sveitsin lainsäädännön vaatimusten noudattamisen.

3.   Hakija voi samanaikaisesti pyytää unionin kalustoyksikkölupaa tai -hyväksyntää ja päätöstä, jolla todennetaan Sveitsin kansallisten sääntöjen noudattaminen. Tällaisissa tapauksissa rautatievirasto ja Sveitsi tekevät yhteistyötä sen varmistamiseksi, että EU:n kalustoyksikköluvan tai -hyväksynnän antamista ja Sveitsin kansallisten sääntöjen noudattamisen todentamista koskevat päätökset tehdään asetuksen (EU) 2018/545 34 artiklassa säädetyissä määräajoissa ja edellä olevan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

4 artikla

1.   Vastavuoroisen tunnustamisen piiriin kuuluvat

| a) | direktiivin (EU) 2016/797 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut EY-vaatimustenmukaisuus- tai EY-käyttöönsoveltuvuustodistukset, jotka ilmoitettu laitos on antanut; |
| --- | --- |

a)

direktiivin (EU) 2016/797 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut EY-vaatimustenmukaisuus- tai EY-käyttöönsoveltuvuustodistukset, jotka ilmoitettu laitos on antanut;

| b) | direktiivin (EU) 2016/797 9 artiklassa ja 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut EY-vaatimustenmukaisuus- tai EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutukset, jotka valmistaja tai sen valtuutettu edustaja on laatinut; |
| --- | --- |

b)

direktiivin (EU) 2016/797 9 artiklassa ja 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut EY-vaatimustenmukaisuus- tai EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutukset, jotka valmistaja tai sen valtuutettu edustaja on laatinut;

| c) | direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä IV tarkoitetut EY-tarkastustodistukset, jotka ilmoitettu laitos on antanut; |
| --- | --- |

c)

direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä IV tarkoitetut EY-tarkastustodistukset, jotka ilmoitettu laitos on antanut;

| d) | direktiivin (EU) 2016/797 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut EY-tarkastusvakuutukset, jotka hakija on laatinut; |
| --- | --- |

d)

direktiivin (EU) 2016/797 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut EY-tarkastusvakuutukset, jotka hakija on laatinut;

| e) | direktiivin (EU) 2016/797 38 artiklassa tarkoitettu luettelo Sveitsin ja Euroopan unionin vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksista. |
| --- | --- |

e)

direktiivin (EU) 2016/797 38 artiklassa tarkoitettu luettelo Sveitsin ja Euroopan unionin vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksista.

2.   Sveitsi ilmoittaa Euroopan komissiolle ja Euroopan unionin jäsenvaltioille Sveitsiin sijoittautuneista vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksista direktiivin (EU) 2016/797 37 artiklan mukaisesti.

Sveitsin ilmoitetut laitokset voivat harjoittaa toimintaansa direktiivin (EU) 2016/797 edellytysten mukaisesti, kunhan ne täyttävät mainitun direktiivin vaatimukset.

Komissio julkaisee luettelon Sveitsin ilmoitetuista laitoksista.

5 artikla

1.   Hakemukset päätöksen tekemiseksi 2 artiklan 1 kohdassa ja 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen Sveitsin kansallisten sääntöjen noudattamisen todentamisesta on jätettävä asetuksen (EU) 2016/796 12 artiklassa tarkoitetun keskitetyn palvelupisteen kautta.

2.   Edellä 2 artiklan 3 kohdassa ja 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut hakemukset on jätettävä keskitetyn palvelupisteen kautta.

3.   Sveitsi tallentaa kansallisten sääntöjen noudattamisen todentamispäätösten jäljennökset keskitetyn palvelupisteen kautta.

4.   Sveitsillä on pääsy keskitettyyn palvelupisteeseen tätä päätöstä sovellettaessa.

6 artikla

1.   Sveitsin kansalliset säännöt voivat täydentää Euroopan unionin vaatimuksia tai poiketa niistä siltä osin kuin kyseiset säännöt koskevat sopimuksen liitteessä 1 lueteltuja osajärjestelmien teknisiä parametreja, operatiivisia näkökohtia ja turvallisuuteen liittyviä tehtäviä suorittavaa henkilöstöä koskevia näkökohtia.

2.   Sveitsi antaa rautatievirastolle tiedoksi 1 kohdassa tarkoitetut kansalliset säännöt julkaistaviksi asetuksen (EU) 2016/796 27 artiklassa tarkoitetun tietoteknisen järjestelmän välityksellä.

7 artikla

1.   Kumotaan sekakomitean päätös N:o 1/2013 tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

2.   Kyseisen päätöksen N:o 1/2013 2 artiklan 1 kohtaa ja 3 artiklan 1 kohtaa sovelletaan 16 päivään kesäkuuta 2020 niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat antaneet rautatievirastolle ja komissiolle ilmoituksen direktiivin (EU) 2016/797 57 artiklan 2 kohdan tai direktiivin (EU) 2016/798 33 artiklan 2 kohdan nojalla.

3.   Päätöksen N:o 1/2013 mukaisesti tunnustetut EY-vaatimustenmukaisuus- tai EY-käyttöönsoveltuvuustodistukset, EY-tarkastustodistukset ja EY-tarkastusvakuutukset tunnustetaan edelleen niiden edellytysten mukaisesti, joiden nojalla ne on annettu.

4.   Päätöksen N:o 1/2013 mukaisesti tunnustetut turvallisuustodistukset, osajärjestelmien ja kalustoyksiköiden käyttöönottoluvat ja kalustoyksikköjen tyyppihyväksynnät tunnustetaan edelleen niiden edellytysten mukaisesti, joiden nojalla ne on annettu.

8 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Asetuksen 2, 3, 4 ja 5 artiklaa sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2020.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2019.

Euroopan unionin puolesta

Puheenjohtaja

Elisabeth WERNER

Sveitsin valaliiton puolesta

Sveitsin valtuuskunnan johtaja

Peter FÜGLISTALER

---

(1)  Yhteisön ja Sveitsin maaliikennekomitean päätös N:o 1/2013, annettu 6 päivänä joulukuuta 2013, rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikenteestä tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen liitteen 1 muuttamisesta (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 79).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (rautatieturvallisuusdirektiivi) (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/57/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä (EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/797, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 44).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/798, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautateiden turvallisuudesta (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 102).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/796, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin rautatievirastosta ja asetuksen (EY) N:o 881/2004 kumoamisesta (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 1).

6

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/763, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2018, käytännön järjestelyistä yhtenäisten turvallisuustodistusten antamiseksi rautatieyrityksille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/798 mukaisesti sekä komission asetuksen (EY) N:o 653/2007 kumoamisesta (EUVL L 129, 25.5.2018, s. 49).

7

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/545, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2018, raideliikenteen kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupa- ja tyyppihyväksyntämenettelyä koskevista käytännön järjestelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 nojalla (EUVL L 90, 6.4.2018, s. 66).

8

---

LIITE

‘
  LIITE 1

SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

Tämän sopimuksen 52 artiklan 6 kohdan mukaisesti Sveitsi soveltaa seuraavassa mainittuja säännöksiä vastaavia säännöksiä:

Kyseessä olevat unionin lainsäädännön säännökset

JAKSO 1 – AMMATTIIN PÄÄSY

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/1/EY, annettu 18 päivänä tammikuuta 2006, ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttämisestä maanteiden tavaraliikenteessä (kodifioitu toisinto) (EUVL L 33, 4.2.2006, s. 82). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/1/EY, annettu 18 päivänä tammikuuta 2006, ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttämisestä maanteiden tavaraliikenteessä (kodifioitu toisinto) (EUVL L 33, 4.2.2006, s. 82).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1071/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevista yhteisistä säännöistä ja neuvoston direktiivin 96/26/EY kumoamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 51), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä toukokuuta 2013 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 517/2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 1). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1071/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevista yhteisistä säännöistä ja neuvoston direktiivin 96/26/EY kumoamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 51), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä toukokuuta 2013 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 517/2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 1).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1072/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 72), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä toukokuuta 2013 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 517/2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 1).
  Tämän sopimuksen soveltamiseksi






  a) | Euroopan unioni ja Sveitsin valaliitto vapauttavat Sveitsin valaliiton, Euroopan unionin jäsenvaltioiden sekä Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden kansalaiset kuljettajatodistuksen hallussapitoa koskevasta vaatimuksesta; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1072/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 72), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä toukokuuta 2013 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 517/2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 1).

Tämän sopimuksen soveltamiseksi

a)

Euroopan unioni ja Sveitsin valaliitto vapauttavat Sveitsin valaliiton, Euroopan unionin jäsenvaltioiden sekä Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden kansalaiset kuljettajatodistuksen hallussapitoa koskevasta vaatimuksesta;

| b) | Sveitsin valaliitto voi vapauttaa muiden kuin a alakohdassa mainittujen valtioiden kansalaiset kuljettajatodistuksen hallussapitoa koskevasta vaatimuksesta vain kuultuaan Euroopan unionia ja saatuaan sen suostumuksen; |
| --- | --- |

b)

Sveitsin valaliitto voi vapauttaa muiden kuin a alakohdassa mainittujen valtioiden kansalaiset kuljettajatodistuksen hallussapitoa koskevasta vaatimuksesta vain kuultuaan Euroopan unionia ja saatuaan sen suostumuksen;

| c) | (kabotaasia koskevia) asetuksen (EY) N:o 1072/2009 III luvun säännöksiä ei sovelleta. |
| --- | --- |

c)

(kabotaasia koskevia) asetuksen (EY) N:o 1072/2009 III luvun säännöksiä ei sovelleta.

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 88), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä toukokuuta 2013 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 517/2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 1).
  Tämän sopimuksen soveltamiseksi (kabotaasia koskevia) asetuksen (EY) N:o 1073/2009 V luvun säännöksiä ei sovelleta. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 88), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä toukokuuta 2013 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 517/2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 1).

Tämän sopimuksen soveltamiseksi (kabotaasia koskevia) asetuksen (EY) N:o 1073/2009 V luvun säännöksiä ei sovelleta.

| — | Komission päätös 2009/992/EU, annettu 17 päivänä joulukuuta 2009, maantiekuljetusyritysten kansalliseen sähköiseen rekisteriin tallennettavia tietoja koskevista vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 339, 22.12.2009, s. 36). |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2009/992/EU, annettu 17 päivänä joulukuuta 2009, maantiekuljetusyritysten kansalliseen sähköiseen rekisteriin tallennettavia tietoja koskevista vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 339, 22.12.2009, s. 36).

| — | Komission asetus (EU) N:o 1213/2010, annettu 16 päivänä joulukuuta 2010, kansallisten sähköisten maantiekuljetusyritysrekisterien yhteenliittämistä koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 335, 18.12.2010, s. 21). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1213/2010, annettu 16 päivänä joulukuuta 2010, kansallisten sähköisten maantiekuljetusyritysrekisterien yhteenliittämistä koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 335, 18.12.2010, s. 21).

| — | Komission asetus (EU) N:o 361/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/2009 yksityiskohtaisten soveltamissääntöjen säätämisestä linja-autolla harjoitettavan kansainvälisen henkilöliikenteen asiakirjojen osalta ja komission asetuksen (EY) N:o 2121/98 kumoamisesta (EUVL L 107, 10.4.2014, s. 39). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 361/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/2009 yksityiskohtaisten soveltamissääntöjen säätämisestä linja-autolla harjoitettavan kansainvälisen henkilöliikenteen asiakirjojen osalta ja komission asetuksen (EY) N:o 2121/98 kumoamisesta (EUVL L 107, 10.4.2014, s. 39).

| — | Komission asetus (EU) 2016/403, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1071/2009 täydentämisestä sellaisten unionin sääntöjen vakavien rikkomusten luokittelun osalta, jotka voivat johtaa maantieliikenteen harjoittajan hyvämaineisuuden menettämiseen, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY liitteen III muuttamisesta (EUVL L 74, 19.3.2016, s. 8). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/403, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1071/2009 täydentämisestä sellaisten unionin sääntöjen vakavien rikkomusten luokittelun osalta, jotka voivat johtaa maantieliikenteen harjoittajan hyvämaineisuuden menettämiseen, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY liitteen III muuttamisesta (EUVL L 74, 19.3.2016, s. 8).

JAKSO 2 – SOSIAALISET NORMIT

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/15/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä (EYVL L 80, 23.3.2002, s. 35). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/15/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä (EYVL L 80, 23.3.2002, s. 35).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/59/EY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 ja neuvoston direktiivin 91/439/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 76/914/ETY kumoamisesta (EUVL L 226, 10.9.2003, s. 4). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/59/EY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 ja neuvoston direktiivin 91/439/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 76/914/ETY kumoamisesta (EUVL L 226, 10.9.2003, s. 4).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3821/85 ja (EY) N:o 2135/98 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 kumoamisesta (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 4 päivänä helmikuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 165/2014 (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3821/85 ja (EY) N:o 2135/98 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 kumoamisesta (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 4 päivänä helmikuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 165/2014 (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/22/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä ja neuvoston direktiivin 88/599/ETY kumoamisesta (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 35), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä maaliskuuta 2016 annetulla komission asetuksella (EU) 2016/403 (EUVL L 74, 19.3.2016, s. 8). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/22/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä ja neuvoston direktiivin 88/599/ETY kumoamisesta (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 35), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä maaliskuuta 2016 annetulla komission asetuksella (EU) 2016/403 (EUVL L 74, 19.3.2016, s. 8).

| — | Komission asetus (EU) N:o 581/2010, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2010, enimmäistiheydestä, jolla olennaiset tiedot on kopioitava ajoneuvoyksiköistä ja kuljettajakorteista (EUVL L 168, 2.7.2010, s. 16). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 581/2010, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2010, enimmäistiheydestä, jolla olennaiset tiedot on kopioitava ajoneuvoyksiköistä ja kuljettajakorteista (EUVL L 168, 2.7.2010, s. 16).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 165/2014, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, tieliikenteessä käytettävistä ajopiirtureista, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kumoamisesta sekä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 165/2014, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, tieliikenteessä käytettävistä ajopiirtureista, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kumoamisesta sekä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1).

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/68, annettu 21 päivänä tammikuuta 2016, sähköisten kuljettajakorttirekistereiden yhteenliittämisen edellyttämistä yhteisistä menettelyistä ja eritelmistä (EUVL L 15, 22.1.2016, s. 51), sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä elokuuta 2017 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/1503 (EUVL L 221, 26.8.2017, s. 10). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/68, annettu 21 päivänä tammikuuta 2016, sähköisten kuljettajakorttirekistereiden yhteenliittämisen edellyttämistä yhteisistä menettelyistä ja eritelmistä (EUVL L 15, 22.1.2016, s. 51), sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä elokuuta 2017 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/1503 (EUVL L 221, 26.8.2017, s. 10).

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/799, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2016, ajopiirturien ja niiden osien rakentamista, testaamista, asentamista, käyttöä ja korjaamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014 täytäntöönpanemisesta (EUVL L 139, 26.5.2016, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 28 päivänä helmikuuta 2018 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/502 (EUVL L 85, 28.3.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/799, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2016, ajopiirturien ja niiden osien rakentamista, testaamista, asentamista, käyttöä ja korjaamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014 täytäntöönpanemisesta (EUVL L 139, 26.5.2016, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 28 päivänä helmikuuta 2018 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/502 (EUVL L 85, 28.3.2018, s. 1).

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/548, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2017, ajopiirturin sinetin poistamista tai rikkomista koskevan kirjallisen ilmoituksen vakiomuodosta (EUVL L 79, 24.3.2017, s. 1). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/548, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2017, ajopiirturin sinetin poistamista tai rikkomista koskevan kirjallisen ilmoituksen vakiomuodosta (EUVL L 79, 24.3.2017, s. 1).

| — | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1013, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 17 artiklassa tarkoitetun vakiolomakkeen laatimisesta raportointia varten (EUVL L 153, 16.6.2017, s. 28). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1013, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 17 artiklassa tarkoitetun vakiolomakkeen laatimisesta raportointia varten (EUVL L 153, 16.6.2017, s. 28).

JAKSO 3 – TEKNISET NORMIT

Moottoriajoneuvot

| — | Neuvoston direktiivi 70/157/ETY, annettu 6 päivänä helmikuuta 1970, moottoriajoneuvojen sallittua melutasoa ja pakojärjestelmää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 42, 23.2.1970, s. 16), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 14 päivänä kesäkuuta 2007 annetulla komission direktiivillä 2007/34/EY (EUVL L 155, 15.6.2007, s. 49). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 70/157/ETY, annettu 6 päivänä helmikuuta 1970, moottoriajoneuvojen sallittua melutasoa ja pakojärjestelmää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 42, 23.2.1970, s. 16), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 14 päivänä kesäkuuta 2007 annetulla komission direktiivillä 2007/34/EY (EUVL L 155, 15.6.2007, s. 49).

| — | Neuvoston direktiivi 88/77/ETY, annettu 3 päivänä joulukuuta 1987, ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 36, 9.2.1988, s. 33), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla komission direktiivillä 2001/27/EY (EYVL L 107, 18.4.2001, s. 10). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 88/77/ETY, annettu 3 päivänä joulukuuta 1987, ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 36, 9.2.1988, s. 33), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla komission direktiivillä 2001/27/EY (EYVL L 107, 18.4.2001, s. 10).

| — | Neuvoston direktiivi 91/671/ETY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1991, vähemmän kuin 3,5 tonnia painavien ajoneuvojen turvavöiden pakollista käyttöä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 373, 31.12.1991, s. 26), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 27 päivänä helmikuuta 2014 annetulla komission täytäntöönpanodirektiivillä 2014/37/EU (EUVL L 59, 28.2.2014, s. 32). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 91/671/ETY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1991, vähemmän kuin 3,5 tonnia painavien ajoneuvojen turvavöiden pakollista käyttöä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 373, 31.12.1991, s. 26), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 27 päivänä helmikuuta 2014 annetulla komission täytäntöönpanodirektiivillä 2014/37/EU (EUVL L 59, 28.2.2014, s. 32).

| — | Neuvoston direktiivi 92/6/ETY, annettu 10 päivänä helmikuuta 1992, tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien nopeudenrajoittimien asentamisesta ja käytöstä yhteisössä (EYVL L 57, 2.3.1992, s. 27), sellaisena kuin se on muutettuna 5 päivänä marraskuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/85/EY (EYVL L 327, 4.12.2002, s. 8). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 92/6/ETY, annettu 10 päivänä helmikuuta 1992, tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien nopeudenrajoittimien asentamisesta ja käytöstä yhteisössä (EYVL L 57, 2.3.1992, s. 27), sellaisena kuin se on muutettuna 5 päivänä marraskuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/85/EY (EYVL L 327, 4.12.2002, s. 8).

| — | Neuvoston direktiivi 96/53/EY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996, tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (EYVL L 235, 17.9.1996, s. 59), sellaisena kuin se on muutettuna 18 päivänä helmikuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/7/EY (EYVL L 67, 9.3.2002, s. 47). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 96/53/EY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996, tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (EYVL L 235, 17.9.1996, s. 59), sellaisena kuin se on muutettuna 18 päivänä helmikuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/7/EY (EYVL L 67, 9.3.2002, s. 47).

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 2411/98, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen rekisteröintijäsenvaltion tunnusmerkin tunnustamisesta yhteisön sisäisessä liikenteessä (EYVL L 299, 10.11.1998, s. 1). |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 2411/98, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen rekisteröintijäsenvaltion tunnusmerkin tunnustamisesta yhteisön sisäisessä liikenteessä (EYVL L 299, 10.11.1998, s. 1).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/30/EY, annettu 6 päivänä kesäkuuta 2000, Euroopan yhteisössä liikennöivien hyötyajoneuvojen teknisistä tienvarsitarkastuksista (EYVL L 203, 10.8.2000, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 5 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla komission direktiivillä 2010/47/EU (EUVL L 173, 8.7.2010, s. 33). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/30/EY, annettu 6 päivänä kesäkuuta 2000, Euroopan yhteisössä liikennöivien hyötyajoneuvojen teknisistä tienvarsitarkastuksista (EYVL L 203, 10.8.2000, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 5 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla komission direktiivillä 2010/47/EU (EUVL L 173, 8.7.2010, s. 33).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/55/EY, annettu 28 päivänä syyskuuta 2005, ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EUVL L 275, 20.10.2005, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä heinäkuuta 2008 annetulla komission direktiivillä 2008/74/EY (EUVL L 192, 19.7.2008, s. 51). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/55/EY, annettu 28 päivänä syyskuuta 2005, ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EUVL L 275, 20.10.2005, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä heinäkuuta 2008 annetulla komission direktiivillä 2008/74/EY (EUVL L 192, 19.7.2008, s. 51).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 595/2009, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta sekä direktiivien 80/1269/ETY, 2005/55/EY ja 2005/78/EY kumoamisesta (EUVL L 188, 18.7.2009, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 31 päivänä tammikuuta 2014 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 133/2014 (EUVL L 47, 18.2.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 595/2009, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta sekä direktiivien 80/1269/ETY, 2005/55/EY ja 2005/78/EY kumoamisesta (EUVL L 188, 18.7.2009, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 31 päivänä tammikuuta 2014 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 133/2014 (EUVL L 47, 18.2.2014, s. 1).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 661/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista (EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2016 annetulla komission asetuksella (EU) 2016/1004 (EUVL L 165, 23.6.2016, s. 1). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 661/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista (EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä kesäkuuta 2016 annetulla komission asetuksella (EU) 2016/1004 (EUVL L 165, 23.6.2016, s. 1).

| — | Komission asetus (EU) N:o 582/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY liitteiden I ja III muuttamisesta (EUVL L 167, 25.6.2011, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 12 päivänä kesäkuuta 2014 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 627/2014 (EUVL L 174, 13.6.2014, s. 28). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 582/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY liitteiden I ja III muuttamisesta (EUVL L 167, 25.6.2011, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 12 päivänä kesäkuuta 2014 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 627/2014 (EUVL L 174, 13.6.2014, s. 28).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/45/EU, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen määräaikaiskatsastuksista sekä direktiivin 2009/40/EY kumoamisesta (EUVL L 127, 29.4.2014, s. 51). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/45/EU, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen määräaikaiskatsastuksista sekä direktiivin 2009/40/EY kumoamisesta (EUVL L 127, 29.4.2014, s. 51).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 540/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, moottoriajoneuvojen ja varaosaäänenvaimennusjärjestelmien melutasosta, direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta ja direktiivin 70/157/ETY kumoamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 131), sellaisena kuin se on muutettuna 26 päivänä kesäkuuta 2017 annetulla komission delegoidulla asetuksella (EU) 2017/1576 (EUVL L 239, 19.9.2017, s. 3). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 540/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, moottoriajoneuvojen ja varaosaäänenvaimennusjärjestelmien melutasosta, direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta ja direktiivin 70/157/ETY kumoamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 131), sellaisena kuin se on muutettuna 26 päivänä kesäkuuta 2017 annetulla komission delegoidulla asetuksella (EU) 2017/1576 (EUVL L 239, 19.9.2017, s. 3).

Vaarallisten aineiden kuljetus

| — | Neuvoston direktiivi 95/50/EY, annettu 6 päivänä lokakuuta 1995, yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (EYVL L 249, 17.10.1995, s. 35), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2008/54/EY (EUVL L 162, 21.6.2008, s. 11). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 95/50/EY, annettu 6 päivänä lokakuuta 1995, yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (EYVL L 249, 17.10.1995, s. 35), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2008/54/EY (EUVL L 162, 21.6.2008, s. 11).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2018 annetulla komission direktiivillä (EU) 2018/1846 (EUVL L 299, 26.11.2018, s. 58).
  Tämän sopimuksen soveltamiseksi direktiivin 2008/68/EY osalta sovelletaan Sveitsiin seuraavia poikkeuksia: |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä marraskuuta 2018 annetulla komission direktiivillä (EU) 2018/1846 (EUVL L 299, 26.11.2018, s. 58).

Tämän sopimuksen soveltamiseksi direktiivin 2008/68/EY osalta sovelletaan Sveitsiin seuraavia poikkeuksia:

1.   Tiekuljetukset

Sveitsiin vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun direktiivin 2008/68/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla sovellettavat poikkeukset

RO – a - CH – 1

Asia: Dieselöljyn ja lämmitysöljyn (YK-numero 1202) kuljetus säiliökonteissa.

Viittaus mainitun direktiivin liitteessä I olevaan I.1 jaksoon: 1.1.3.6 ja 6.8 kohta.

Direktiivin liitteen sisältö: Kuljetusyksikössä kuljetettaviin määriin liittyvät poikkeukset, säiliöiden rakennetta koskevat määräykset.

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Säiliökontteihin, joita ei ole rakennettu 6.8 kohdan mukaisesti vaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja joiden tilavuus on 1 210 litraa tai vähemmän ja joita käytetään lämmitysöljyn tai dieselöljyn (YK-numero 1202) kuljetukseen, voidaan soveltaa ADR-sopimuksen 1.1.3.6 kohdassa kuvattuja poikkeuksia.

Alkuperäinen viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: 29 päivänä marraskuuta 2002 annettu vaarallisten aineiden maantiekuljetuksia koskeva määräys (Ordonnance relative au transport de marchandises dangereuses par route) (SDR; RS 741.621), lisäyksessä 1 olevat 1.1.3.6.3 (b) ja 6.14 kohta.

Viimeinen voimassaolopäivä: 1. tammikuuta 2023.

RO – a - CH – 2

Asia: Poikkeus vaatimuksesta, jonka mukaan 1.1.3.6 kohdassa määriteltyjen vaarallisten aineiden tiettyjen määrien mukana on oltava rahtikirja.

Viittaus mainitun direktiivin liitteessä I olevaan I.1 jaksoon: 1.1.3.6 ja 5.4.1 kohta.

Direktiivin liitteen sisältö: Rahtikirja vaaditaan.

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 5.4.1 kohdan mukaista rahtikirjavaatimusta ei sovelleta kuljetettaessa puhdistamattomia ja tyhjiä, kuljetusluokkaan 4 kuuluvia säiliökontteja tai pelastuspalvelujen hengityslaitteissa tai sukellusvarusteena käytettäviä täytettyjä tai tyhjiä kaasupulloja, jos kuljetettavat määrät eivät ylitä 1.1.3.6 kohdassa asetettuja rajoja.

Alkuperäinen viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: 29 päivänä marraskuuta 2002 annettu vaarallisten aineiden maantiekuljetuksia koskeva määräys (Ordonnance relative au transport de marchandises dangereuses par route) (SDR; RS 741.621), lisäyksessä 1 oleva 1.1.3.6.3 (c) kohta.

Viimeinen voimassaolopäivä: 1. tammikuuta 2023.

RO – a - CH – 3

Asia: Vesistöille vaarallisten nesteiden varastointisäiliöitä huoltavien yritysten harjoittama puhdistamattomien tyhjien säiliöiden kuljetus.

Viittaus mainitun direktiivin liitteessä I olevaan I.1 jaksoon: 6.5, 6.8, 8.2 ja 9 kohta.

Direktiivin liitteen sisältö: Säiliöiden ja ajoneuvojen rakenne, varusteet ja tarkastus; kuljettajakoulutus.

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Ajoneuvoihin ja puhdistamattomiin tyhjiin säiliöihin/säiliökontteihin, joissa vesistöille vaarallisten nesteiden varastointisäiliöitä huoltavat yritykset säilyttävät nesteitä kiinteiden säiliöiden huollon aikana, ei sovelleta rakennetta, varusteita ja tarkastusta koskevia eikä varoituslipukkeita ja oranssikilpitunnuksia koskevia ADR-sopimuksen määräyksiä. Niihin sovelletaan varoituslipukkeiden ja tunnistamisen osalta erityisiä määräyksiä, eikä ajoneuvon kuljettajalta edellytetä 8.2 kohdassa kuvattua koulutusta.

Alkuperäinen viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: 29 päivänä marraskuuta 2002 annettu vaarallisten aineiden maantiekuljetuksia koskeva määräys (Ordonnance relative au transport de marchandises dangereuses par route) (SDR; RS 741.621), lisäyksessä 1 oleva 1.1.3.6.3.10 kohta.

Viimeinen voimassaolopäivä: 1. tammikuuta 2023.

Sveitsiin vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun direktiivin 2008/68/EY 6 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan nojalla sovellettavat poikkeukset.

RO – bi – CH – 1

Asia: Vaarallisia aineita sisältävän kotitalousjätteen kuljetus ongelmajätelaitoksiin.

Viittaus mainitun direktiivin liitteessä I olevaan I.1 jaksoon: 2, 4.1.10, 5.2 ja 5.4 kohta.

Direktiivin liitteen sisältö: Luokittelu, yhteenpakkaaminen, merkinnät ja varoituslipukkeet, asiakirjat.

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Säännökset koskevat (kotitalouksien) vaarallisia aineita sisältävän kotitalousjätteen yksinkertaistettua luokittelua, jonka tekee toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä asiantuntija, tarkoituksenmukaisten astioiden käyttöä sekä kuljettajan koulutusta. Jos asiantuntija ei voi luokitella kotitalousjätettä, se voidaan kuljettaa käsittelykeskukseen pieninä määrinä kolleittain ja kuljetusyksiköittäin yksilöitynä.

Alkuperäinen viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: 29 päivänä marraskuuta 2002 annettu vaarallisten aineiden maantiekuljetuksia koskeva määräys (Ordonnance relative au transport de marchandises dangereuses par route) (SDR; RS 741.621), lisäyksessä 1 oleva 1.1.3.7 kohta.

Huomautuksia: Edellä esitettyjä sääntöjä voidaan soveltaa ainoastaan vaarallisia aineita sisältävän kotitalousjätteen kuljetukseen julkisten jäteasemien ja ongelmajätelaitosten välillä.

Viimeinen voimassaolopäivä: 1. tammikuuta 2023.

RO – bi – CH – 2

Asia: Ilotulitteiden paluukuljetukset.

Viittaus mainitun direktiivin liitteessä I olevaan I.1 jaksoon: 2.1.2 ja 5.4 kohta.

Direktiivin liitteen sisältö: Luokittelu ja asiakirjat.

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Ilotulitteiden (YK-numerot 0335, 0336 ja 0337) paluukuljetusten helpottamiseksi vähittäiskauppiailta valmistajille on tarkoitus ottaa käyttöön poikkeuksia rahtikirjassa ilmoitettavien, nettomassaa ja tuoteluokittelua koskevien tietojen osalta.

Alkuperäinen viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: 29 päivänä marraskuuta 2002 annettu vaarallisten aineiden maantiekuljetuksia koskeva määräys (Ordonnance relative au transport de marchandises dangereuses par route) (SDR; RS 741.621), lisäyksessä 1 oleva 1.1.3.8 kohta.

Huomautuksia: Kun on kyse vähittäiskauppaan tarkoitetuista tuotteista, on käytännössä mahdotonta tarkastaa yksityiskohtaisesti jokaisen kollin osalta kaikkien myymättä jääneiden tuotteiden tarkkaa sisältöä.

Viimeinen voimassaolopäivä: 1. tammikuuta 2023.

RO – bi – CH – 3

Asia: ADR-koulutustodistus toteutuneista matkoista, joiden tarkoituksena on vahingoittuneiden ajoneuvojen kuljetus, matkoista korjausten suorittamiseksi tai matkoista säiliöajoneuvojen tai säiliöiden tutkimiseksi sekä matkoista, jotka kyseessä olevan ajoneuvon tutkimisesta vastaavat asiantuntijat tekevät säiliöajoneuvoilla.

Viittaus mainitun direktiivin liitteessä I olevaan I.1 jaksoon: 8.2.1 kohta.

Direktiivin liitteen sisältö: Ajoneuvojen kuljettajien on osallistuttava koulutukseen.

Kansallisen lainsäädännön sisältö: ADR-koulutusta ja -todistuksia ei vaadita matkoista, joiden tarkoituksena on vahingoittuneiden ajoneuvojen kuljetus tai korjauksiin liittyvät koeajot, säiliöajoneuvon tai sen säiliöiden tutkimiseksi säiliöajoneuvoilla tehdyistä matkoista eikä säiliöajoneuvojen tutkimisesta vastaavien asiantuntijoiden tekemistä matkoista.

Alkuperäinen viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Ympäristöstä, liikenteestä, energiasta ja viestinnästä vastaavan Sveitsin valaliiton ministeriön (DETEC) 30 päivänä syyskuuta 2008 antamat ohjeet vaarallisten aineiden maantiekuljetuksista.

Huomautuksia: Vahingoittuneissa tai korjattavana olevissa ajoneuvoissa sekä katsastusta varten valmisteltavissa tai katsastuksen aikana tarkastetuissa säiliöajoneuvoissa on joissakin tapauksissa edelleen vaarallisia aineita.

1.3 ja 8.2.3 kohdan vaatimuksia sovelletaan edelleen.

Viimeinen voimassaolopäivä: 1. tammikuuta 2023.

2.   Rautatiekuljetukset

Sveitsiin vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun direktiivin 2008/68/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla sovellettavat poikkeukset

RA – a - CH – 1

Asia: Dieselöljyn ja lämmitysöljyn (YK-numero 1202) kuljetus säiliökonteissa.

Viittaus mainitun direktiivin liitteessä II olevaan II.1 jaksoon: 6.8 kohta.

Direktiivin liitteen sisältö: Säiliöiden rakennetta koskevat määräykset.

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Säiliökontteja, joita ei ole rakennettu 6.8 kohdan mukaisesti vaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja joiden tilavuus on 1 210 litraa tai vähemmän ja joita käytetään lämmitysöljyn tai dieselöljyn (YK-numero 1202) kuljetukseen, saa käyttää.

Alkuperäinen viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Ympäristöstä, liikenteestä, energiasta ja viestinnästä vastaavan Sveitsin valaliiton ministeriön (DETEC) vaarallisten aineiden rautatie- ja köysiratakuljetuksista 3 päivänä joulukuuta 1996 antaman määräyksen (Ordonnance relative au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer et par installation à câbles) (RSD, RS 742.401.6) liite sekä 29 päivänä marraskuuta 2002 annetun vaarallisten aineiden maantiekuljetuksia koskevan määräyksen (Ordonnance relative au transport de marchandises dangereuses par route) (SDR, RS 741.621) lisäyksessä 1 oleva 6.14 luku.

Viimeinen voimassaolopäivä: 1. tammikuuta 2023.

RA – a - CH – 2

Asia: Rahtikirja.

Viittaus mainitun direktiivin liitteessä II olevaan II.1 jaksoon: 5.4.1.1.1 kohta.

Direktiivin liitteen sisältö: Yleiset tiedot, joiden edellytetään olevan rahtikirjassa.

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Voidaan käyttää yhteisnimitystä rahtikirjassa, kun sen liitteenä on luettelo, jossa esitetään vaaditut tiedot edellä mainitun viittauksen mukaisesti.

Alkuperäinen viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Ympäristöstä, liikenteestä, energiasta ja viestinnästä vastaavan Sveitsin valaliiton ministeriön (DETEC) vaarallisten aineiden rautatie- ja köysiratakuljetuksista 3 päivänä joulukuuta 1996 antaman määräyksen (Ordonnance relative au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer et par installation à câbles) (RSD, RS 742.401.6) liite.

Viimeinen voimassaolopäivä: 1. tammikuuta 2023.

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/35/EU, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2010, kuljetettavista painelaitteista sekä neuvoston direktiivien 76/767/ETY, 84/525/ETY, 84/526/ETY, 84/527/ETY ja 1999/36/EY kumoamisesta (EUVL L 165, 30.6.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/35/EU, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2010, kuljetettavista painelaitteista sekä neuvoston direktiivien 76/767/ETY, 84/525/ETY, 84/526/ETY, 84/527/ETY ja 1999/36/EY kumoamisesta (EUVL L 165, 30.6.2010, s. 1).

JAKSO 4 – RAUTATEIDEN KÄYTTÖ- JA KAUTTAKULKUOIKEUDET

| — | Neuvoston direktiivi 91/440/ETY, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1991, yhteisön rautateiden kehittämisestä (EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 91/440/ETY, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1991, yhteisön rautateiden kehittämisestä (EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25).

| — | Neuvoston direktiivi 95/18/EY, annettu 19 päivänä kesäkuuta 1995, rautatieyritysten toimiluvista (EYVL L 143, 27.6.1995, s. 70). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 95/18/EY, annettu 19 päivänä kesäkuuta 1995, rautatieyritysten toimiluvista (EYVL L 143, 27.6.1995, s. 70).

| — | Neuvoston direktiivi 95/19/EY, annettu 19 päivänä kesäkuuta 1995, rautatieinfrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja infrastruktuurimaksujen perimisestä (EYVL L 143, 27.6.1995, s. 75). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 95/19/EY, annettu 19 päivänä kesäkuuta 1995, rautatieinfrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja infrastruktuurimaksujen perimisestä (EYVL L 143, 27.6.1995, s. 75).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (rautatieturvallisuusdirektiivi) (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9 päivänä heinäkuuta 2014 annetulla komission direktiivillä 2014/88/EU (EUVL L 201, 10.7.2014, s. 9). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (rautatieturvallisuusdirektiivi) (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9 päivänä heinäkuuta 2014 annetulla komission direktiivillä 2014/88/EU (EUVL L 201, 10.7.2014, s. 9).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/59/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, vetureita ja junia rautateillä yhteisössä ajavien veturinkuljettajien hyväksymisestä (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 51), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 1 päivänä kesäkuuta 2016 annetulla komission direktiivillä (EU) 2016/882 (EUVL L 146, 3.6.2016, s. 22). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/59/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, vetureita ja junia rautateillä yhteisössä ajavien veturinkuljettajien hyväksymisestä (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 51), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 1 päivänä kesäkuuta 2016 annetulla komission direktiivillä (EU) 2016/882 (EUVL L 146, 3.6.2016, s. 22).

| — | Komission asetus (EY) N:o 653/2007, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2007, turvallisuustodistusten ja hakuasiakirjojen yhteisen eurooppalaisen mallin käytöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY 10 artiklan mukaisesti sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY nojalla myönnettyjen turvallisuustodistusten pätevyydestä (EUVL L 153, 14.6.2007, s. 9), sellaisena kuin se on muutettuna 10 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 445/2011 (EUVL L 122, 11.5.2011, s. 22). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 653/2007, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2007, turvallisuustodistusten ja hakuasiakirjojen yhteisen eurooppalaisen mallin käytöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY 10 artiklan mukaisesti sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY nojalla myönnettyjen turvallisuustodistusten pätevyydestä (EUVL L 153, 14.6.2007, s. 9), sellaisena kuin se on muutettuna 10 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 445/2011 (EUVL L 122, 11.5.2011, s. 22).

| — | Komission päätös 2007/756/EY, tehty 9 päivänä marraskuuta 2007, kansallista rekisteriä koskevasta direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY 14 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädetystä yhteisestä eritelmästä (EUVL L 305, 23.11.2007, s. 30), sellaisena kuin se on muutettuna 10 päivänä helmikuuta 2011 annetulla komission päätöksellä 2011/107/EU (EUVL L 43, 17.2.2011, s. 33). |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2007/756/EY, tehty 9 päivänä marraskuuta 2007, kansallista rekisteriä koskevasta direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY 14 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädetystä yhteisestä eritelmästä (EUVL L 305, 23.11.2007, s. 30), sellaisena kuin se on muutettuna 10 päivänä helmikuuta 2011 annetulla komission päätöksellä 2011/107/EU (EUVL L 43, 17.2.2011, s. 33).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/57/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä (uudelleen laadittu toisinto) (EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2014 annetulla komission direktiivillä 2014/38/EU (EUVL L 70, 11.3.2014, s. 20). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/57/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä (uudelleen laadittu toisinto) (EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 2014 annetulla komission direktiivillä 2014/38/EU (EUVL L 70, 11.3.2014, s. 20).

| — | Komission päätös 2009/965/EY, tehty 30 päivänä marraskuuta 2009, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY 27 artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta vertailuasiakirjasta (EUVL L 341, 22.12.2009, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 17 päivänä marraskuuta 2015 annetulla komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/2299 (EUVL L 324, 10.12.2015, s. 15). |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2009/965/EY, tehty 30 päivänä marraskuuta 2009, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY 27 artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta vertailuasiakirjasta (EUVL L 341, 22.12.2009, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 17 päivänä marraskuuta 2015 annetulla komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/2299 (EUVL L 324, 10.12.2015, s. 15).

| — | Komission asetus (EU) N:o 36/2010, annettu 3 päivänä joulukuuta 2009, Euroopan yhteisön malleista kuljettajan lupakirjoja, lisätodistuksia, lisätodistusten oikeaksi todistettuja jäljennöksiä sekä kuljettajan lupakirjan hakulomakkeita varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/59/EY mukaisesti (EUVL L 13, 19.1.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 36/2010, annettu 3 päivänä joulukuuta 2009, Euroopan yhteisön malleista kuljettajan lupakirjoja, lisätodistuksia, lisätodistusten oikeaksi todistettuja jäljennöksiä sekä kuljettajan lupakirjan hakulomakkeita varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/59/EY mukaisesti (EUVL L 13, 19.1.2010, s. 1).

| — | Komission päätös 2010/713/EU, annettu 9 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY mukaisesti hyväksytyissä yhteentoimivuuden teknisissä eritelmissä käytettävistä vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyjen ja EY-tarkastusmenettelyn moduuleista (EUVL L 319, 4.12.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2010/713/EU, annettu 9 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY mukaisesti hyväksytyissä yhteentoimivuuden teknisissä eritelmissä käytettävistä vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyjen ja EY-tarkastusmenettelyn moduuleista (EUVL L 319, 4.12.2010, s. 1).

| — | Komission asetus (EU) N:o 1158/2010, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010, yhteisestä turvallisuusmenetelmästä rautateiden turvallisuustodistusten saamista koskevien vaatimusten noudattamisen arvioimiseksi (EUVL L 326, 10.12.2010, s. 11). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1158/2010, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010, yhteisestä turvallisuusmenetelmästä rautateiden turvallisuustodistusten saamista koskevien vaatimusten noudattamisen arvioimiseksi (EUVL L 326, 10.12.2010, s. 11).

| — | Komission asetus (EU) N:o 1169/2010, annettu 10 päivänä joulukuuta 2010, yhteisestä turvallisuusmenetelmästä rautateiden turvallisuusluvan saamista koskevien vaatimusten noudattamisen arvioimiseksi (EUVL L 327, 11.12.2010, s. 13). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1169/2010, annettu 10 päivänä joulukuuta 2010, yhteisestä turvallisuusmenetelmästä rautateiden turvallisuusluvan saamista koskevien vaatimusten noudattamisen arvioimiseksi (EUVL L 327, 11.12.2010, s. 13).

| — | Komission asetus (EU) N:o 201/2011, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2011, hyväksyttyyn raideliikenteen kalustoyksikön tyyppiin viittaavan tyypinmukaisuusvakuutuksen mallista (EUVL L 57, 2.3.2011, s. 8). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 201/2011, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2011, hyväksyttyyn raideliikenteen kalustoyksikön tyyppiin viittaavan tyypinmukaisuusvakuutuksen mallista (EUVL L 57, 2.3.2011, s. 8).

| — | Komission päätös 2011/275/EU, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2011, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuuriosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 126, 14.5.2011, s. 53), sellaisena kuin se on muutettuna 23 päivänä heinäkuuta 2012 annetulla komission päätöksellä 2012/464/EU (EUVL L 217, 14.8.2012, s. 20). |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2011/275/EU, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2011, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuuriosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 126, 14.5.2011, s. 53), sellaisena kuin se on muutettuna 23 päivänä heinäkuuta 2012 annetulla komission päätöksellä 2012/464/EU (EUVL L 217, 14.8.2012, s. 20).

| — | Komission asetus (EU) N:o 445/2011, annettu 10 päivänä toukokuuta 2011, tavaravaunujen kunnossapidosta vastaavien yksiköiden sertifiointijärjestelmästä ja asetuksen (EY) N:o 653/2007 muuttamisesta (EUVL L 122, 11.5.2011, s. 22). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 445/2011, annettu 10 päivänä toukokuuta 2011, tavaravaunujen kunnossapidosta vastaavien yksiköiden sertifiointijärjestelmästä ja asetuksen (EY) N:o 653/2007 muuttamisesta (EUVL L 122, 11.5.2011, s. 22).

| — | Komission asetus (EU) N:o 454/2011, annettu 5 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 123, 12.5.2011, s. 11), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16 päivänä toukokuuta 2019 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/775 (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 103). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 454/2011, annettu 5 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 123, 12.5.2011, s. 11), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16 päivänä toukokuuta 2019 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/775 (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 103).

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2011/665/EU, annettu 4 päivänä lokakuuta 2011, hyväksyttyjen raideliikenteen kalustoyksikkötyyppien eurooppalaisesta rekisteristä (EUVL L 264, 8.10.2011, s. 32). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2011/665/EU, annettu 4 päivänä lokakuuta 2011, hyväksyttyjen raideliikenteen kalustoyksikkötyyppien eurooppalaisesta rekisteristä (EUVL L 264, 8.10.2011, s. 32).

| — | Komission päätös 2011/765/EU, annettu 22 päivänä marraskuuta 2011, veturinkuljettajien koulutuskeskusten tunnustamisperusteista, veturinkuljettajien tutkintojen vastaanottajien tunnustamisperusteista ja tutkintojen järjestämistä koskevista perusteista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/59/EY mukaisesti (EUVL L 314, 29.11.2011, s. 36). |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2011/765/EU, annettu 22 päivänä marraskuuta 2011, veturinkuljettajien koulutuskeskusten tunnustamisperusteista, veturinkuljettajien tutkintojen vastaanottajien tunnustamisperusteista ja tutkintojen järjestämistä koskevista perusteista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/59/EY mukaisesti (EUVL L 314, 29.11.2011, s. 36).

| — | Komission päätös 2012/88/EU, annettu 25 päivänä tammikuuta 2012, Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 51, 23.2.2012, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 5 päivänä tammikuuta 2015 annetulla komission päätöksellä (EU) 2015/14 (EUVL L 3, 7.1.2015, s. 44). |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2012/88/EU, annettu 25 päivänä tammikuuta 2012, Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 51, 23.2.2012, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 5 päivänä tammikuuta 2015 annetulla komission päätöksellä (EU) 2015/14 (EUVL L 3, 7.1.2015, s. 44).

| — | Komission päätös 2012/757/EU, annettu 14 päivänä marraskuuta 2012, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja päätöksen 2007/756/EY muuttamisesta (EUVL L 345, 15.12.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 2 päivänä joulukuuta 2013 annetulla komission päätöksellä 2013/710/EU (EUVL L 323, 4.12.2013, s. 35).
  Seuraavia sekakomitean päätöksen N:o 2/2019 6 artiklassa tarkoitettuja kansallisia sääntöjä sovelletaan Sveitsissä:






  — | CH-TSI OPE-001: Rautateiden toimintaan liittyvät prosessit: suullisen viestinnän tallentamismenetelmät (ETF-GI) (Railway operating procedures: Recording oral communication (railway company-infrastructure manager)) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen päätöksen 2012/757/EU kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- | --- |

—

Komission päätös 2012/757/EU, annettu 14 päivänä marraskuuta 2012, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja päätöksen 2007/756/EY muuttamisesta (EUVL L 345, 15.12.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 2 päivänä joulukuuta 2013 annetulla komission päätöksellä 2013/710/EU (EUVL L 323, 4.12.2013, s. 35).

Seuraavia sekakomitean päätöksen N:o 2/2019 6 artiklassa tarkoitettuja kansallisia sääntöjä sovelletaan Sveitsissä:

—

CH-TSI OPE-001: Rautateiden toimintaan liittyvät prosessit: suullisen viestinnän tallentamismenetelmät (ETF-GI) (Railway operating procedures: Recording oral communication (railway company-infrastructure manager)) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen päätöksen 2012/757/EU kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI OPE-002: Rautateiden toimintaan liittyvät prosessit: viestintämenetelmät (Railway operating procedures: Communications methodology) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen päätöksen 2012/757/EU kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-002: Rautateiden toimintaan liittyvät prosessit: viestintämenetelmät (Railway operating procedures: Communications methodology) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen päätöksen 2012/757/EU kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI OPE-003: Rautateiden toimintaan liittyvät prosessit: operointikieli (Railway operating procedures: job control language) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen päätöksen 2012/757/EU kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-003: Rautateiden toimintaan liittyvät prosessit: operointikieli (Railway operating procedures: job control language) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen päätöksen 2012/757/EU kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI OPE-004: Rautateiden toimintaan liittyvät prosessit: hätäpuhelut (Railway operating procedures: Emergency messages) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen päätöksen 2012/757/EU kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020). |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-004: Rautateiden toimintaan liittyvät prosessit: hätäpuhelut (Railway operating procedures: Emergency messages) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen päätöksen 2012/757/EU kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020).

| — | Komission asetus (EU) N:o 1078/2012, annettu 16 päivänä marraskuuta 2012, rautatieyritysten, turvallisuustodistuksen tai turvallisuusluvan saaneiden infrastruktuurin haltijoiden sekä kunnossapidosta vastaavien yksiköiden soveltamasta omavalvontaa koskevasta yhteisestä turvallisuusmenetelmästä (EUVL L 320, 17.11.2012, s. 8). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1078/2012, annettu 16 päivänä marraskuuta 2012, rautatieyritysten, turvallisuustodistuksen tai turvallisuusluvan saaneiden infrastruktuurin haltijoiden sekä kunnossapidosta vastaavien yksiköiden soveltamasta omavalvontaa koskevasta yhteisestä turvallisuusmenetelmästä (EUVL L 320, 17.11.2012, s. 8).

| — | Komission asetus (EU) N:o 321/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja komission päätöksen 2006/861/EY kumoamisesta (EUVL L 104, 12.4.2013, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 8 päivänä kesäkuuta 2015 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 2015/924 (EUVL L 150, 17.6.2015, s. 10). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 321/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja komission päätöksen 2006/861/EY kumoamisesta (EUVL L 104, 12.4.2013, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 8 päivänä kesäkuuta 2015 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 2015/924 (EUVL L 150, 17.6.2015, s. 10).

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 402/2013, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2013, riskien arviointia koskevasta yhteisestä turvallisuusmenetelmästä ja asetuksen (EY) N:o 352/2009 kumoamisesta (EUVL L 121, 3.5.2013, s. 8), sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1136 (EUVL L 185, 14.7.2015, s. 6). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 402/2013, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2013, riskien arviointia koskevasta yhteisestä turvallisuusmenetelmästä ja asetuksen (EY) N:o 352/2009 kumoamisesta (EUVL L 121, 3.5.2013, s. 8), sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1136 (EUVL L 185, 14.7.2015, s. 6).

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2014/880/EU, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, rautatieinfrastruktuurirekisteriä koskevista yhteisistä eritelmistä ja täytäntöönpanopäätöksen 2011/633/EU kumoamisesta (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 489). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2014/880/EU, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, rautatieinfrastruktuurirekisteriä koskevista yhteisistä eritelmistä ja täytäntöönpanopäätöksen 2011/633/EU kumoamisesta (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 489).

| — | Komission asetus (EU) N:o 1300/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä pääsyä Euroopan unionin rautatiejärjestelmään koskevista yhteentoimivuuden teknisistä eritelmistä (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 16 päivänä toukokuuta 2019 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/772 (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1300/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä pääsyä Euroopan unionin rautatiejärjestelmään koskevista yhteentoimivuuden teknisistä eritelmistä (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 16 päivänä toukokuuta 2019 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/772 (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 1).

| — | Komission asetus (EU) N:o 1301/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, unionin rautatiejärjestelmän energiaosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 179), sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä kesäkuuta 2018 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/868 (EUVL L 149, 14.6.2018, s. 16). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1301/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, unionin rautatiejärjestelmän energiaosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 179), sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä kesäkuuta 2018 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/868 (EUVL L 149, 14.6.2018, s. 16).

| — | Komission asetus (EU) N:o 1302/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmää ”veturit ja henkilöliikenteen liikkuva kalusto” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 228), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä kesäkuuta 2018 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/868 (EUVL L 149, 14.6.2018, s. 16).
  Seuraavia sekakomitean päätöksen N:o 2/2019 6 artiklassa tarkoitettuja kansallisia sääntöjä sovelletaan Sveitsissä:






  — | CH-TSI LOC&PAS-001: Virroittimen kelkan leveys (Pantograph head width); |
| --- | --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1302/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmää ”veturit ja henkilöliikenteen liikkuva kalusto” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 228), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä kesäkuuta 2018 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/868 (EUVL L 149, 14.6.2018, s. 16).

Seuraavia sekakomitean päätöksen N:o 2/2019 6 artiklassa tarkoitettuja kansallisia sääntöjä sovelletaan Sveitsissä:

—

CH-TSI LOC&PAS-001: Virroittimen kelkan leveys (Pantograph head width);

| — | CH-TSI LOC&PAS-002: Kapeat vaihteet / Vaihteiden testaaminen (Narrow switches/Test of passage through switches); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-002: Kapeat vaihteet / Vaihteiden testaaminen (Narrow switches/Test of passage through switches);

| — | CH-TSI LOC&PAS-003: Pienet säteet, r < 250 m (Tight curves r < 250 m); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-003: Pienet säteet, r < 250 m (Tight curves r < 250 m);

| — | CH-TSI LOC&PAS-004: Ohjausvoimat – Kestokyky radan siirtymää vastaan (Track displacement force); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-004: Ohjausvoimat – Kestokyky radan siirtymää vastaan (Track displacement force);

| — | CH-TSI LOC&PAS 005: Kallistuksenvajaus (Cant deficiency); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS 005: Kallistuksenvajaus (Cant deficiency);

| — | CH-TSI LOC&PAS-006: N-sarjan kallistuvien kalustoyksiköiden hyväksyntä (Authorisation of rolling stock with Series N tilting system); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-006: N-sarjan kallistuvien kalustoyksiköiden hyväksyntä (Authorisation of rolling stock with Series N tilting system);

| — | CH-TSI LOC&PAS-007: Laipan voitelu (Flange lubrication); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-007: Laipan voitelu (Flange lubrication);

| — | CH-TSI LOC&PAS-009: Lämpövoimakoneella varustettujen kalustoyksiköiden pakokaasupäästöt (Exhaust emissions from thermal vehicles) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-009: Lämpövoimakoneella varustettujen kalustoyksiköiden pakokaasupäästöt (Exhaust emissions from thermal vehicles) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI LOC&PAS-010: Junan etupään opastinvalot: 3 punaista valoa (Optical warning signal at front of train: 3 x red); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-010: Junan etupään opastinvalot: 3 punaista valoa (Optical warning signal at front of train: 3 x red);

| — | CH-TSI LOC&PAS-011: Vetokyvyn rajoitukset (Traction limitation); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-011: Vetokyvyn rajoitukset (Traction limitation);

| — | CH-TSI LOC&PAS-012: Admittanssi (Admittance); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-012: Admittanssi (Admittance);

| — | CH-TSI LOC&PAS 013: Virroittimen ja ajojohtimen välinen liitäntä (Pantograph/Contact line interaction); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS 013: Virroittimen ja ajojohtimen välinen liitäntä (Pantograph/Contact line interaction);

| — | CH-TSI LOC&PAS-014: Vapaasta / Käytettävissä olevasta radasta ilmoittavien laitteiden yhteensopivuus (Compatibility with track-free announcing devices); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-014: Vapaasta / Käytettävissä olevasta radasta ilmoittavien laitteiden yhteensopivuus (Compatibility with track-free announcing devices);

| — | CH-TSI LOC&PAS-017: Aukean tilan ulottuma (Infrastructure gauge: general); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-017: Aukean tilan ulottuma (Infrastructure gauge: general);

| — | CH-TSI LOC&PAS-018: Pienin kaarresäde (Tight track curves); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-018: Pienin kaarresäde (Tight track curves);

| — | CH-TSI LOC&PAS-019: Ensimmäisen kalustoyksikön Non leading input -signaali (Non-leading input signal) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-019: Ensimmäisen kalustoyksikön Non leading input -signaali (Non-leading input signal) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI LOC&PAS-020: Junayksikön Sleeping input -signaali (Sleeping input signal with multiple-unit control) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-020: Junayksikön Sleeping input -signaali (Sleeping input signal with multiple-unit control) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI LOC&PAS-022: Hätäjarrun palautus alkutilaan (Resetting the emergency brake) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-022: Hätäjarrun palautus alkutilaan (Resetting the emergency brake) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI LOC&PAS-025: Junaan asennettujen ETCS-toimintojen eristämistä koskevan laitteen suojaaminen tahattomalta käytöltä (Inhibited operability to disconnect ETCS on-board unit) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-025: Junaan asennettujen ETCS-toimintojen eristämistä koskevan laitteen suojaaminen tahattomalta käytöltä (Inhibited operability to disconnect ETCS on-board unit) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI LOC&PAS-026: Ei sallita: SIGNUM/ZUB kalustoyksiköissä, jotka on varustettu ERTMS/ETCS:n versiolla 3 (SIGNUM/ZUB not permitted on vehicles with ERTMS/ETCS Baseline 3); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-026: Ei sallita: SIGNUM/ZUB kalustoyksiköissä, jotka on varustettu ERTMS/ETCS:n versiolla 3 (SIGNUM/ZUB not permitted on vehicles with ERTMS/ETCS Baseline 3);

| — | CH-TSI LOC&PAS-027: Vaihtotyön aikana käytettävä kauko-ohjaustoiminto (Manual radio remote control in ’Shunting’ mode) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-027: Vaihtotyön aikana käytettävä kauko-ohjaustoiminto (Manual radio remote control in ’Shunting’ mode) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI LOC&PAS-028: Aukean tilan ulottuma, ovet (Gauging, door area); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-028: Aukean tilan ulottuma, ovet (Gauging, door area);

| — | CH-TSI LOC&PAS-029: Kiskoilla pysyminen (Y/Q) (Safety against derailment Y/Q); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-029: Kiskoilla pysyminen (Y/Q) (Safety against derailment Y/Q);

| — | CH-TSI LOC&PAS-030: Kitkasta riippumattomien jarrutusjärjestelmien käyttö (Use of braking systems without static friction); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-030: Kitkasta riippumattomien jarrutusjärjestelmien käyttö (Use of braking systems without static friction);

| — | CH-TSI LOC&PAS-031: Vedon turvallinen poiskytkentä (Safe traction cut-off) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-031: Vedon turvallinen poiskytkentä (Safe traction cut-off) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI LOC&PAS-035: Jarrutusvoiman riittävyys hätäjarrutuksessa (Sufficient braking performance during emergency braking) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-035: Jarrutusvoiman riittävyys hätäjarrutuksessa (Sufficient braking performance during emergency braking) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI LOC&PAS-037: Käyttöjarru (ETCS) (ETCS service brake) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020). |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-037: Käyttöjarru (ETCS) (ETCS service brake) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 1302/2014 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020).

| — | Komission asetus (EU) N:o 1303/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän rautatietunneleiden turvallisuutta koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 394). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1303/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän rautatietunneleiden turvallisuutta koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 394).

| — | Komission asetus (EU) N:o 1304/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – melu” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä, päätöksen 2008/232/EY muuttamisesta ja päätöksen 2011/229/EU kumoamisesta (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 421). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1304/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – melu” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä, päätöksen 2008/232/EY muuttamisesta ja päätöksen 2011/229/EU kumoamisesta (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 421).

| — | Komission asetus (EU) N:o 1305/2014, annettu 11 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevaa osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja asetuksen (EU) N:o 62/2006 kumoamisesta (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 438), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16 päivänä toukokuuta 2019 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/778 (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 356). |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1305/2014, annettu 11 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevaa osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja asetuksen (EU) N:o 62/2006 kumoamisesta (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 438), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16 päivänä toukokuuta 2019 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/778 (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 356).

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/171, annettu 4 päivänä helmikuuta 2015, rautatieyritysten toimilupamenettelyn tietyistä näkökohdista (EUVL L 29, 5.2.2015, s. 3). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/171, annettu 4 päivänä helmikuuta 2015, rautatieyritysten toimilupamenettelyn tietyistä näkökohdista (EUVL L 29, 5.2.2015, s. 3).

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/909, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2015, rautatieliikenteen harjoittamisesta suoraan aiheutuvien kustannusten yksityiskohtaisista laskentasäännöistä (EUVL L 148, 13.6.2015, s. 17). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/909, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2015, rautatieliikenteen harjoittamisesta suoraan aiheutuvien kustannusten yksityiskohtaisista laskentasäännöistä (EUVL L 148, 13.6.2015, s. 17).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/797, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 44); Sveitsiin sovelletaan vain seuraavia säännöksiä: 7 artiklan 1–3 kohta, 8–10 artikla, 12, 15 ja 17 artikla, 21 artikla lukuun ottamatta 7 kohtaa, 22–25 artikla, 27–42 artikla, 44, 45 ja 49 artikla sekä liitteet II, III ja IV. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/797, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 44); Sveitsiin sovelletaan vain seuraavia säännöksiä: 7 artiklan 1–3 kohta, 8–10 artikla, 12, 15 ja 17 artikla, 21 artikla lukuun ottamatta 7 kohtaa, 22–25 artikla, 27–42 artikla, 44, 45 ja 49 artikla sekä liitteet II, III ja IV.

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/798, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautateiden turvallisuudesta (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 102–149); Sveitsiin sovelletaan vain seuraavia säännöksiä: 9 artikla, 10 artikla lukuun ottamatta 7 kohtaa, 13, 14 ja 17 artikla sekä liite III. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/798, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautateiden turvallisuudesta (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 102–149); Sveitsiin sovelletaan vain seuraavia säännöksiä: 9 artikla, 10 artikla lukuun ottamatta 7 kohtaa, 13, 14 ja 17 artikla sekä liite III.

| — | Komission asetus (EU) 2016/919, annettu 27 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 158, 15.6.2016, s. 1).
  Seuraavia sekakomitean päätöksen N:o 2/2019 6 artiklassa tarkoitettuja kansallisia sääntöjä sovelletaan Sveitsissä:






  — | CH-TSI CCS-003: Packet 44:n siirto ZUB/SIGNUM-järjestelmiin – aktivointi/deaktivointi (Activation / Deactivation of transfer of Packet 44 to SIGNUM/ZUB); |
| --- | --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/919, annettu 27 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 158, 15.6.2016, s. 1).

Seuraavia sekakomitean päätöksen N:o 2/2019 6 artiklassa tarkoitettuja kansallisia sääntöjä sovelletaan Sveitsissä:

—

CH-TSI CCS-003: Packet 44:n siirto ZUB/SIGNUM-järjestelmiin – aktivointi/deaktivointi (Activation / Deactivation of transfer of Packet 44 to SIGNUM/ZUB);

| — | CH-TSI CCS-005: Laatusertifikaatti – GSM-R-tietojensiirto (Proof of Quality of Service for GSM-R radio transmission) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-005: Laatusertifikaatti – GSM-R-tietojensiirto (Proof of Quality of Service for GSM-R radio transmission) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI CCS-006: Non leading permitted -signaalin menetys Non Leading -toimintatilassa (Loss of ”Non leading permitted” in ”Non leading” mode) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-006: Non leading permitted -signaalin menetys Non Leading -toimintatilassa (Loss of ”Non leading permitted” in ”Non leading” mode) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI CCS-007: Jarrutuskäyriä koskevat säännöt (ERTMS/ETCS:n versio 2) (Braking curve requirement for ERTMS/ETCS Baseline 2); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-007: Jarrutuskäyriä koskevat säännöt (ERTMS/ETCS:n versio 2) (Braking curve requirement for ERTMS/ETCS Baseline 2);

| — | CH-TSI CCS-008: Muutospyyntöjen (CR) toteuttaminen vähimmäistasolla (Minimally implemented change requests) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-008: Muutospyyntöjen (CR) toteuttaminen vähimmäistasolla (Minimally implemented change requests) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI CCS-011: Euroloop-toiminto (Euroloop functionality); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-011: Euroloop-toiminto (Euroloop functionality);

| — | CH-TSI CCS-015: Kahden GSM-R-tietokanavan samanaikainen hallinnointi (Simultaneous control of two GSM-R data channels); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-015: Kahden GSM-R-tietokanavan samanaikainen hallinnointi (Simultaneous control of two GSM-R data channels);

| — | CH-TSI CCS-016: Maakohtaisten parametrien ja toimintojen käyttö (Application of country-specific project planning and functions) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-016: Maakohtaisten parametrien ja toimintojen käyttö (Application of country-specific project planning and functions) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI CCS-018: Ei sallita: STM/NTC-tasot ZUB/SIGNUM-järjestelmissä (Level STM/NTC prohibited for SIGNUM/ZUB); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-018: Ei sallita: STM/NTC-tasot ZUB/SIGNUM-järjestelmissä (Level STM/NTC prohibited for SIGNUM/ZUB);

| — | CH-TSI CCS-019: Junan tietojen vastaanottaminen ja esittäminen näytöllä (Acceptance and display of train data) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-019: Junan tietojen vastaanottaminen ja esittäminen näytöllä (Acceptance and display of train data) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI CCS-022: Peruuttaminen Unfitted-toimintatilassa (Reversing in ’Unfitted’ mode); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-022: Peruuttaminen Unfitted-toimintatilassa (Reversing in ’Unfitted’ mode);

| — | CH-TSI CCS-023: Tekstimuotoisten viestien näytöt (Text message display); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-023: Tekstimuotoisten viestien näytöt (Text message display);

| — | CH-TSI CCS-024: Junan tiedot: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (Train data: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-024: Junan tiedot: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (Train data: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI CCS-026: Ajojohdinlaitteiden verkkoseuranta kalustoyksiköstä käsin (Online on-board monitoring of line equipment); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-026: Ajojohdinlaitteiden verkkoseuranta kalustoyksiköstä käsin (Online on-board monitoring of line equipment);

| — | CH-TSI CCS-032: Yksilöllinen junakohtainen numero junaan asennettuja ETCS-laitteita ja CabRadio GSM-R:ää varten (Unique number for ETCS on-board equipment and GSM-R cab radio) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-032: Yksilöllinen junakohtainen numero junaan asennettuja ETCS-laitteita ja CabRadio GSM-R:ää varten (Unique number for ETCS on-board equipment and GSM-R cab radio) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI CCS-033: GSM-R:n äänitoiminnot (GSM-R Voice Functionalities) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-033: GSM-R:n äänitoiminnot (GSM-R Voice Functionalities) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI CCS-034: Non Leading -toimintatila (’Non-leading’ mode); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-034: Non Leading -toimintatila (’Non-leading’ mode);

| — | CH-TSI CCS-035: Kuljettajan käyttöliittymässä (DMI) näkyvät tekstit (Text to be displayed at the DMI) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-035: Kuljettajan käyttöliittymässä (DMI) näkyvät tekstit (Text to be displayed at the DMI) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-TSI CCS-038: Suuresta matkanmittauksen luottamusvälistä ilmoittaminen (Disclosure of large odometry confidence interval) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-038: Suuresta matkanmittauksen luottamusvälistä ilmoittaminen (Disclosure of large odometry confidence interval) (tämä sääntö ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen (EU) 2016/919 kanssa, ja sitä on tarkasteltava uudelleen ennen 31 päivää joulukuuta 2020);

| — | CH-CSM-RA-001: Turvallisuusmenetelmät ETCS:n hyväksyttämiseksi Sveitsissä (Proof of safety concept for acquiring ETCS authorisation in Switzerland); |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-001: Turvallisuusmenetelmät ETCS:n hyväksyttämiseksi Sveitsissä (Proof of safety concept for acquiring ETCS authorisation in Switzerland);

| — | CH-CSM-RA-002: Yli 200 km/h nopeuksia koskevat vaatimukset (Requirements at speeds greater than 200 km/h); |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-002: Yli 200 km/h nopeuksia koskevat vaatimukset (Requirements at speeds greater than 200 km/h);

| — | CH-CSM-RA-003: Junan tietojen laatu (Quality of train data). |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-003: Junan tietojen laatu (Quality of train data).

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/545, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2018, raideliikenteen kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupa- ja tyyppihyväksyntämenettelyä koskevista käytännön järjestelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 nojalla (EUVL L 90, 6.4.2018, p. 66). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/545, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2018, raideliikenteen kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupa- ja tyyppihyväksyntämenettelyä koskevista käytännön järjestelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 nojalla (EUVL L 90, 6.4.2018, p. 66).

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2018/761, annettu 16 päivänä helmikuuta 2018, kansallisten turvallisuusviranomaisten turvallisuustodistuksen tai turvallisuusluvan myöntämisen jälkeen suorittamaa valvontaa koskevien yhtenäisten turvallisuusmenetelmien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/798 nojalla sekä komission asetuksen (EU) N:o 1077/2012 kumoamisesta (EUVL L 129, 25.5.2018, s. 16). |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2018/761, annettu 16 päivänä helmikuuta 2018, kansallisten turvallisuusviranomaisten turvallisuustodistuksen tai turvallisuusluvan myöntämisen jälkeen suorittamaa valvontaa koskevien yhtenäisten turvallisuusmenetelmien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/798 nojalla sekä komission asetuksen (EU) N:o 1077/2012 kumoamisesta (EUVL L 129, 25.5.2018, s. 16).

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2018/762, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018, turvallisuusjohtamisjärjestelmän vaatimuksia koskevien yhteisten turvallisuusmenetelmien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/798 nojalla sekä komission asetusten (EU) N:o 1158/2010 ja (EU) N:o 1169/2010 kumoamisesta (EUVL L 129, 25.5.2018, s. 26). |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2018/762, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018, turvallisuusjohtamisjärjestelmän vaatimuksia koskevien yhteisten turvallisuusmenetelmien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/798 nojalla sekä komission asetusten (EU) N:o 1158/2010 ja (EU) N:o 1169/2010 kumoamisesta (EUVL L 129, 25.5.2018, s. 26).

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/763, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2018, käytännön järjestelyistä yhtenäisten turvallisuustodistusten antamiseksi rautatieyrityksille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/798 mukaisesti sekä komission asetuksen (EY) N:o 653/2007 kumoamisesta (EUVL L 129, 25.5.2018, s. 49). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/763, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2018, käytännön järjestelyistä yhtenäisten turvallisuustodistusten antamiseksi rautatieyrityksille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/798 mukaisesti sekä komission asetuksen (EY) N:o 653/2007 kumoamisesta (EUVL L 129, 25.5.2018, s. 49).

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/250, annettu 12 päivänä helmikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 mukaisista rautateiden yhteentoimivuuden osatekijöitä ja osajärjestelmiä koskevien EY-vakuutusten ja -todistusten malleista, raideliikenteen kalustoyksikköjen hyväksyttyä tyyppiä koskevan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen mallista ja osajärjestelmiä koskevista EY-tarkastusmenettelyistä sekä komission asetuksen (EU) N:o 201/2011 kumoamisesta (EUVL L 42, 13.2.2019, s. 9). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/250, annettu 12 päivänä helmikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 mukaisista rautateiden yhteentoimivuuden osatekijöitä ja osajärjestelmiä koskevien EY-vakuutusten ja -todistusten malleista, raideliikenteen kalustoyksikköjen hyväksyttyä tyyppiä koskevan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen mallista ja osajärjestelmiä koskevista EY-tarkastusmenettelyistä sekä komission asetuksen (EU) N:o 201/2011 kumoamisesta (EUVL L 42, 13.2.2019, s. 9).

| — | Komission suositus (EU) 2019/780, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, käytännön järjestelyistä turvallisuuslupien antamiseksi rataverkon haltijoille (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 390). |
| --- | --- |

—

Komission suositus (EU) 2019/780, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, käytännön järjestelyistä turvallisuuslupien antamiseksi rataverkon haltijoille (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 390).

JAKSO 5 – MUUT ALAT

| — | Neuvoston direktiivi 92/82/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä (EYVL L 316, 31.10.1992, s. 19). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 92/82/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä (EYVL L 316, 31.10.1992, s. 19).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/54/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan laajuisen tieverkon tunnelien turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 167, 30.4.2004, s. 39). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/54/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan laajuisen tieverkon tunnelien turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 167, 30.4.2004, s. 39).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/96/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta (EUVL L 319, 29.11.2008, s. 59). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/96/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta (EUVL L 319, 29.11.2008, s. 59).

---

Oikaisuja

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/58

---

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1776, annettu 9 päivänä lokakuuta 2019, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestätullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 280, 31.10.2019
  )

Sivulla 1030, kohdassa Sveitsi, neljännessä sarakkeessa

on:

”Bern”

pitää olla:

”Delémont”

---

| 17.1.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/59

---

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1776, annettu 9 päivänä lokakuuta 2019, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 280, 31. lokakuuta 2019
  )

Sivulla 10, sisällysluettelossa, kohdassa liite 7:

on:

on

(Varattu mahdollista tulevaa käyttöä varten harmonisoidussa järjestelmässä)

pitää olla:

pitää olla

(Varattu mahdollista tulevaa käyttöä varten)

---