# Eiropas Savienības L 74/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 74 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 11. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 74

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 11. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/389 (2019. gada 31. oktobris), ar ko attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013 | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/390 (2020. gada 10. marts), ar ko 312. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida | 20 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2020/391 (2019. gada 20. septembris) par pasākumu SA.34402 – 2015/C (ex 2015/NN), ko Vācija īstenojusi par labu Hochschul-Informations-System GmbH

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 6836)

   (
  1
  ) | 22 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/389 (2019. gada 31. oktobris), ar ko attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013

1

*

Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/390 (2020. gada 10. marts), ar ko 312. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

ISIL

Da'esh

Al-Qaida

20

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2020/391 (2019. gada 20. septembris) par pasākumu SA.34402 – 2015/C (ex 2015/NN), ko Vācija īstenojusi par labu Hochschul-Informations-System GmbH

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 6836)

   (
  1
  )

Hochschul-Informations-System GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 6836)

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 11.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/389

(2019. gada 31. oktobris),

ar ko attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (1), un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 ir izveidota sistēma, kā apzināt, plānot un īstenot kopīgu interešu projektus (KIP), kas vajadzīgi, lai īstenotu deviņus stratēģiskos energoinfrastruktūras prioritāros ģeogrāfiskos koridorus, kas apzināti elektroenerģijas, gāzes un naftas jomā, un trīs Savienības mēroga energoinfrastruktūras prioritārās jomas, kas ir viedie tīkli, elektromaģistrāles un oglekļa dioksīda transportēšanas tīkli. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 ir izveidota sistēma, kā apzināt, plānot un īstenot kopīgu interešu projektus (KIP), kas vajadzīgi, lai īstenotu deviņus stratēģiskos energoinfrastruktūras prioritāros ģeogrāfiskos koridorus, kas apzināti elektroenerģijas, gāzes un naftas jomā, un trīs Savienības mēroga energoinfrastruktūras prioritārās jomas, kas ir viedie tīkli, elektromaģistrāles un oglekļa dioksīda transportēšanas tīkli.

| (2) | Komisija ir pilnvarota izveidot Savienības KIP sarakstu (“Savienības saraksts”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir pilnvarota izveidot Savienības KIP sarakstu (“Savienības saraksts”).

| (3) | KIP sarakstu izveido reizi divos gados, tāpēc tas ir jāaizstāj. |
| --- | --- |

(3)

KIP sarakstu izveido reizi divos gados, tāpēc tas ir jāaizstāj.

| (4) | Projektus, kurus ierosināts iekļaut Savienības sarakstā, ir izvērtējušas Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. pantā minētās reģionālās grupas, kuras apliecināja, ka tie atbilst minētās regulas 4. pantā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(4)

Projektus, kurus ierosināts iekļaut Savienības sarakstā, ir izvērtējušas Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. pantā minētās reģionālās grupas, kuras apliecināja, ka tie atbilst minētās regulas 4. pantā noteiktajiem kritērijiem.

| (5) | Reģionālās grupas reģionālo KIP sarakstu projektus ir apstiprinājušas tehniskā līmeņa sanāksmēs. No Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) 2019. gada 25. septembrī saņēmušas atzinumus, kuros atzīts, ka novērtēšanas kritēriju piemērošana un izmaksu/ieguvumu analīze visos reģionos bijusi konsekventa, reģionālo grupu lēmējstruktūras 2019. gada 4. oktobrī pieņēma reģionālos sarakstus. Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 3. punkta a) apakšpunktam pirms reģionālo sarakstu pieņemšanas visus projektu priekšlikumus apstiprināja tās dalībvalstis, kuru teritorijas šie projekti skar. |
| --- | --- |

(5)

Reģionālās grupas reģionālo KIP sarakstu projektus ir apstiprinājušas tehniskā līmeņa sanāksmēs. No Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) 2019. gada 25. septembrī saņēmušas atzinumus, kuros atzīts, ka novērtēšanas kritēriju piemērošana un izmaksu/ieguvumu analīze visos reģionos bijusi konsekventa, reģionālo grupu lēmējstruktūras 2019. gada 4. oktobrī pieņēma reģionālos sarakstus. Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 3. punkta a) apakšpunktam pirms reģionālo sarakstu pieņemšanas visus projektu priekšlikumus apstiprināja tās dalībvalstis, kuru teritorijas šie projekti skar.

| (6) | Projekti, kuri bija izvirzīti iekļaušanai Savienības sarakstā, tika apspriesti ar organizācijām, kas pārstāv attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp enerģijas ražotājus, sadales sistēmu operatorus un piegādātājus, un patērētāju un vides aizsardzības organizācijām. |
| --- | --- |

(6)

Projekti, kuri bija izvirzīti iekļaušanai Savienības sarakstā, tika apspriesti ar organizācijām, kas pārstāv attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp enerģijas ražotājus, sadales sistēmu operatorus un piegādātājus, un patērētāju un vides aizsardzības organizācijām.

| (7) | Sarakstā KIP vajadzētu sakārtot pēc stratēģiskajām Eiropas energoinfrastruktūras prioritātēm Regulas (ES) Nr. 347/2013 I pielikumā noteiktajā secībā. Projektus Savienības sarakstā nevajadzētu nekādā veidā prioritizēt. |
| --- | --- |

(7)

Sarakstā KIP vajadzētu sakārtot pēc stratēģiskajām Eiropas energoinfrastruktūras prioritātēm Regulas (ES) Nr. 347/2013 I pielikumā noteiktajā secībā. Projektus Savienības sarakstā nevajadzētu nekādā veidā prioritizēt.

| (8) | Sarakstā KIP būtu jānorāda vai nu kā atsevišķs KIP, vai kā vairāku KIP kopas daļa, ja KIP ir savstarpēji atkarīgi vai (potenciāli) savstarpēji konkurējoši. |
| --- | --- |

(8)

Sarakstā KIP būtu jānorāda vai nu kā atsevišķs KIP, vai kā vairāku KIP kopas daļa, ja KIP ir savstarpēji atkarīgi vai (potenciāli) savstarpēji konkurējoši.

| (9) | Savienības sarakstā ir iekļauti projekti, kas atrodas dažādos izstrādes posmos, tostarp tādos posmos kā priekšanalīze, priekšizpēte, atļauju piešķiršana un būvniecība. Agrīnā izstrādes posmā esošajiem KIP var būt vajadzīgi pētījumi, lai pierādītu tehnisko un ekonomisko dzīvotspēju un atbilstību Savienības tiesību aktiem, tostarp vides tiesību aktiem. Šajā sakarā būtu pienācīgi jānoskaidro, jānovērtē un jānovērš vai jāmazina potenciālā negatīvā ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

(9)

Savienības sarakstā ir iekļauti projekti, kas atrodas dažādos izstrādes posmos, tostarp tādos posmos kā priekšanalīze, priekšizpēte, atļauju piešķiršana un būvniecība. Agrīnā izstrādes posmā esošajiem KIP var būt vajadzīgi pētījumi, lai pierādītu tehnisko un ekonomisko dzīvotspēju un atbilstību Savienības tiesību aktiem, tostarp vides tiesību aktiem. Šajā sakarā būtu pienācīgi jānoskaidro, jānovērtē un jānovērš vai jāmazina potenciālā negatīvā ietekme uz vidi.

| (10) | Projektu iekļaušana Savienības sarakstā neskar attiecīgo vides ietekmējuma novērtējumu un atļauju piešķiršanas procedūru rezultātus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 5. panta 8. punktu projektus, kas neatbilst Savienības tiesību aktiem, no Savienības saraksta var svītrot. KIP īstenošana, tostarp to atbilstība attiecīgajiem tiesību aktiem, būtu jāuzrauga saskaņā ar minētās regulas 5. pantu. |
| --- | --- |

(10)

Projektu iekļaušana Savienības sarakstā neskar attiecīgo vides ietekmējuma novērtējumu un atļauju piešķiršanas procedūru rezultātus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 5. panta 8. punktu projektus, kas neatbilst Savienības tiesību aktiem, no Savienības saraksta var svītrot. KIP īstenošana, tostarp to atbilstība attiecīgajiem tiesību aktiem, būtu jāuzrauga saskaņā ar minētās regulas 5. pantu.

| (11) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 347/2013 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 347/2013 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 347/2013 VII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 31. oktobrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 347/2013 VII pielikumu aizstāj ar šādu:

“VII PIELIKUMS

SAVIENĪBAS KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTU SARAKSTS (“SAVIENĪBAS SARAKSTS”),

minēts 3. panta 4. punktā

A.   Savienības saraksta veidošanā piemērotie principi

1.   Kopīgu interešu projektu kopas

Daži kopīgu interešu projekti (KIP) ir apvienoti kopās, jo tie ir savstarpēji atkarīgi, potenciāli konkurējoši vai konkurējoši. Ir šāda veida KIP kopas:

| a) | savstarpēji atkarīgu KIP kopa, kas ir “kopa X, kurā ietilpst šādi KIP:”. Šāda kopa ir izveidota, lai apzinātu tos KIP, kas visi ir vajadzīgi tās pašas pārrobežu mēroga nepietiekamības atrisināšanai un kas nodrošina sinerģiju, ja tos īsteno kopā. Šajā gadījumā, lai gūtu ES mēroga labumu, ir jāīsteno visi KIP; |
| --- | --- |

a)

savstarpēji atkarīgu KIP kopa, kas ir “kopa X, kurā ietilpst šādi KIP:”. Šāda kopa ir izveidota, lai apzinātu tos KIP, kas visi ir vajadzīgi tās pašas pārrobežu mēroga nepietiekamības atrisināšanai un kas nodrošina sinerģiju, ja tos īsteno kopā. Šajā gadījumā, lai gūtu ES mēroga labumu, ir jāīsteno visi KIP;

| b) | potenciāli konkurējošu KIP kopa, kas ir “kopa X, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:”. Šāda kopa atspoguļo, ka pastāv neskaidrība par pārrobežu nepietiekamības apmēru. Šajā gadījumā ne visi kopā iekļautie KIP ir obligāti jāīsteno. Tas, vai jāīsteno viens, vairāki vai visi KIP, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka saņemti vajadzīgie plānošanas, atļauju un regulējuma apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā KIP nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā, citastarp attiecībā uz jaudas vajadzībām; kā arī |
| --- | --- |

b)

potenciāli konkurējošu KIP kopa, kas ir “kopa X, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:”. Šāda kopa atspoguļo, ka pastāv neskaidrība par pārrobežu nepietiekamības apmēru. Šajā gadījumā ne visi kopā iekļautie KIP ir obligāti jāīsteno. Tas, vai jāīsteno viens, vairāki vai visi KIP, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka saņemti vajadzīgie plānošanas, atļauju un regulējuma apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā KIP nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā, citastarp attiecībā uz jaudas vajadzībām; kā arī

| c) | konkurējošu KIP kopa, kas ir “kopa X, kurā ietilpst viens no šādiem KIP:”. Šādas kopas risina vienu un to pašu nepietiekamības problēmu. Tomēr skaidrība par nepietiekamības apmēru ir lielāka nekā potenciāli konkurējošu KIP gadījumā, tāpēc ir skaidrs, ka ir jāīsteno tikai viens no KIP. Tas, kurš KIP tiek īstenots, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka ir saņemti vajadzīgie plānošanas, atļauju un regulējuma apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā KIP nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā. |
| --- | --- |

c)

konkurējošu KIP kopa, kas ir “kopa X, kurā ietilpst viens no šādiem KIP:”. Šādas kopas risina vienu un to pašu nepietiekamības problēmu. Tomēr skaidrība par nepietiekamības apmēru ir lielāka nekā potenciāli konkurējošu KIP gadījumā, tāpēc ir skaidrs, ka ir jāīsteno tikai viens no KIP. Tas, kurš KIP tiek īstenots, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka ir saņemti vajadzīgie plānošanas, atļauju un regulējuma apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā KIP nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā.

Uz visiem KIP attiecas vienas un tās pašas tiesības un pienākumi, kas noteikti ar Regulu (ES) Nr. 347/2013.

2.   Apakšstacijas un kompresorstacijas

Elektroenerģijas apakšstacijas, augstsprieguma līdzstrāvas savienotājstacijas un gāzes kompresorstacijas tiek uzskatītas par KIP daļu, ja tās ģeogrāfiski atrodas uz pārvades līnijas. Par atsevišķu KIP apakšstacijas, augstsprieguma līdzstrāvas savienotājstacijas un kompresorstacijas tiek uzskatītas un ir skaidri minētas Savienības sarakstā, ja to ģeogrāfiskā atrašanās vieta atšķiras no pārvades līniju vietas. Uz šiem objektiem attiecas tiesības un pienākumi, kas noteikti ar Regulu (ES) Nr. 347/2013.

3.   Projekti, ko vairs neuzskata par KIP, un projekti, kas kļuvuši par citu KIP daļu

| a) | Vairākus projektus, kas ietilpst ar Regulu (ES) Nr. 1391/2013 un Regulu (ES) 2016/89 izveidotajos Savienības sarakstos, par KIP vairs neuzskata viena vai vairāku šādu iemeslu dēļ:






  — | projekts jau ir nodots vai līdz 2019. gada beigām tiks nodots ekspluatācijā un tādējādi negūtu labumu no Regulas (ES) Nr. 347/2013 noteikumiem vai |
| --- | --- | --- |

a)

Vairākus projektus, kas ietilpst ar Regulu (ES) Nr. 1391/2013 un Regulu (ES) 2016/89 izveidotajos Savienības sarakstos, par KIP vairs neuzskata viena vai vairāku šādu iemeslu dēļ:

—

projekts jau ir nodots vai līdz 2019. gada beigām tiks nodots ekspluatācijā un tādējādi negūtu labumu no Regulas (ES) Nr. 347/2013 noteikumiem vai

| — | saskaņā ar jauniem datiem projekts neatbilst vispārīgajiem kritērijiem, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar jauniem datiem projekts neatbilst vispārīgajiem kritērijiem,

| — | virzītājs nav projektu atkārtoti iesniedzis šā Savienības saraksta atlases procesā vai |
| --- | --- |

—

virzītājs nav projektu atkārtoti iesniedzis šā Savienības saraksta atlases procesā vai

| — | atlases procesā tas ierindojies zemākā vietā nekā citi pretendējošie KIP. |
| --- | --- |

—

atlases procesā tas ierindojies zemākā vietā nekā citi pretendējošie KIP.

Šos projektus (izņemot projektus, kas jau ir nodoti vai līdz 2019. gada beigām tiks nodoti ekspluatācijā) var izskatīt iekļaušanai nākamajā Savienības sarakstā, ja vairs nepastāvēs iemesli, kuru dēļ tie nav iekļauti pašreizējā Savienības sarakstā.

Šādi projekti nav KIP, bet pārredzamības un skaidrības labad ar sākotnējo KIP numuru ir norādīti VII(C) pielikuma sarakstā kā “
  Projekti, ko par KIP vairs neuzskata
  ”.

| b) | Turklāt daži projekti, kas iekļauti ar Regulu (ES) Nr. 1391/2013 un Regulas (ES) 2016/89 izveidotajos Savienības sarakstos, īstenošanas procesā ir kļuvuši par daļu no citiem KIP (KIP kopām).
  Šādi projekti vairs nav neatkarīgi KIP, bet pārredzamības un skaidrības labad ar sākotnējo KIP numuru ir norādīti VII(C) pielikuma sarakstā kā “
  Projekti, kas tagad ietilpst citos KIP
  ”. |
| --- | --- |

b)

Turklāt daži projekti, kas iekļauti ar Regulu (ES) Nr. 1391/2013 un Regulas (ES) 2016/89 izveidotajos Savienības sarakstos, īstenošanas procesā ir kļuvuši par daļu no citiem KIP (KIP kopām).

Šādi projekti vairs nav neatkarīgi KIP, bet pārredzamības un skaidrības labad ar sākotnējo KIP numuru ir norādīti VII(C) pielikuma sarakstā kā “
  Projekti, kas tagad ietilpst citos KIP
  ”.

4.   Definīcija “KIP ar divkāršu apzīmējumu kā elektromaģistrāle”

“KIP ar divkāršu apzīmējumu kā elektromaģistrāle” ir KIP, kas pieder pie viena no prioritārajiem elektroenerģijas koridoriem un arī pie prioritārās tematiskās jomas “Elektromaģistrāles”.

B.   Savienības kopīgu interešu projektu saraksts

1.   Prioritārais koridors “Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās” (“
  NSOG
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 1.3. | Dānijas un Vācijas kopa, kurā ietilpst šādi KIP:






  1.3.1. | Starpsavienojums starp Endrup (DK) un Klixbüll (DE) |

Nr.

Definīcija

1.3.

Dānijas un Vācijas kopa, kurā ietilpst šādi KIP:

1.3.1.

Starpsavienojums starp Endrup (DK) un Klixbüll (DE)

1.6.

Francijas un Īrijas starpsavienojums starp La Martyre (FR) un Great Island vai Knockraha (IE) (t. s. “Ķeltu starpsavienotājs”)

1.7.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

| 1.7.1. | Starpsavienojums starp Cotentin (FR) un Exeter (UK) apkaimi (t. s. “FAB”) |
| --- | --- |

1.7.1.

Starpsavienojums starp Cotentin (FR) un Exeter (UK) apkaimi (t. s. “FAB”)

| 1.7.3. | Starpsavienojums starp Coquelles (FR) un Folkestone (UK) (t. s. “ElecLink”) |
| --- | --- |

1.7.3.

Starpsavienojums starp Coquelles (FR) un Folkestone (UK) (t. s. “ElecLink”)

| 1.7.5. | Starpsavienojums starp Dunkerque (FR) apkaimi un Kingsnorth (UK) apkaimi (t. s. “Gridlink”) |
| --- | --- |

1.7.5.

Starpsavienojums starp Dunkerque (FR) apkaimi un Kingsnorth (UK) apkaimi (t. s. “Gridlink”)

1.8.

Vācijas un Norvēģijas starpsavienojums (t. s. “Nordlink”)

| 1.8.1. | Starpsavienojums starp Wilster (DE) un Tonstad (NO) |
| --- | --- |

1.8.1.

Starpsavienojums starp Wilster (DE) un Tonstad (NO)

1.9.

| 1.9.1. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Wexford (IE) un Pembroke, Velsa (UK) (t. s. “Greenlink”) |
| --- | --- |

1.9.1.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Wexford (IE) un Pembroke, Velsa (UK) (t. s. “Greenlink”)

1.10.

Apvienotās Karalistes un Norvēģijas starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki no šiem KIP:

| 1.10.1. | Starpsavienojums starp Blythe (UK) un Kvilldal (NO) (t. s. “North Sea Link”) |
| --- | --- |

1.10.1.

Starpsavienojums starp Blythe (UK) un Kvilldal (NO) (t. s. “North Sea Link”)

| 1.10.2. | Starpsavienojums starp Peterhead (UK) un Simadalen (NO) (t. s. “NorthConnect”) |
| --- | --- |

1.10.2.

Starpsavienojums starp Peterhead (UK) un Simadalen (NO) (t. s. “NorthConnect”)

1.12.

Elektroenerģijas uzglabāšanas objektu kopa Apvienotajā Karalistē; kopā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

| 1.12.3. | Saspiesta gaisa energoakumulācija jeb pneimoakumulācija, Middlewich (t. s. “CARES”) |
| --- | --- |

1.12.3.

Saspiesta gaisa energoakumulācija jeb pneimoakumulācija, Middlewich (t. s. “CARES”)

| 1.12.4. | Hidroakumulācijas elektrostacija, Cruachan II |
| --- | --- |

1.12.4.

Hidroakumulācijas elektrostacija, Cruachan II

1.14.

Starpsavienojums starp Revsing (DK) un Bicker Fen (UK) (t. s. “Viking Link”)

1.15.

Starpsavienojums starp Antwerp (BE) apkaimi un Kemsley (UK) apkaimi (t. s. “Nautilus”)

1.16.

Starpsavienojums starp Nīderlandi un Apvienoto Karalisti

1.17.

Saspiesta gaisa energoakumulācija jeb pneimoakumulācija, Zuidwending (NL)

1.18.

Jūras hidroakumulācijas elektrostacija Beļģijā (t. s. “iLand”)

1.19.

Viens vai vairāki mezgli Ziemeļjūrā ar starpsavienotājiem uz Ziemeļjūras piekrastes valstīm (Dānija, Vācija, Nīderlande) (t. s. “North Sea Wind Power Hub”)

1.20.

Starpsavienojums starp Vāciju un Apvienoto Karalisti (t. s. “NeuConnect”)

2.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā” (“
  NSI West Electricity
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 2.4. | Starpsavienojums starp Codrongianos (IT), Lucciana (Korsika, FR) un Suvereto (IT) (t. s. “SACOI 3”) |
| 2.7. | Francijas un Spānijas starpsavienojums starp Aquitaine (FR) un Basku zemi (ES) (t. s. “Biscay Gulf”) |
| 2.9. | Iekšējā līnija starp Osterath un Philippsburg (DE), kas paredzēta jaudas palielināšanai pie rietumu robežām (t. s. “Ultranet”) |
| 2.10. | Iekšējā līnija starp Brunsbüttel–Wilster un Grοβgartach–Bergrheinfeld-West (DE), kas paredzēta jaudas palielināšanai pie ziemeļu un dienvidu robežām (t. s. “Suedlink”) |
| 2.13. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst šādi KIP:






  2.13.1. | Starpsavienojums starp Woodland (IE) un Turleenan (UK) (t. s. “Ziemeļu–dienvidu starpsavienotājs”) |

Nr.

Definīcija

2.4.

Starpsavienojums starp Codrongianos (IT), Lucciana (Korsika, FR) un Suvereto (IT) (t. s. “SACOI 3”)

2.7.

Francijas un Spānijas starpsavienojums starp Aquitaine (FR) un Basku zemi (ES) (t. s. “Biscay Gulf”)

2.9.

Iekšējā līnija starp Osterath un Philippsburg (DE), kas paredzēta jaudas palielināšanai pie rietumu robežām (t. s. “Ultranet”)

2.10.

Iekšējā līnija starp Brunsbüttel–Wilster un Grοβgartach–Bergrheinfeld-West (DE), kas paredzēta jaudas palielināšanai pie ziemeļu un dienvidu robežām (t. s. “Suedlink”)

2.13.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst šādi KIP:

2.13.1.

Starpsavienojums starp Woodland (IE) un Turleenan (UK) (t. s. “Ziemeļu–dienvidu starpsavienotājs”)

| 2.13.2. | Starpsavienojums starp Srananagh (IE) un Turleenan (UK) (t. s. “RIDP1”) |
| --- | --- |

2.13.2.

Starpsavienojums starp Srananagh (IE) un Turleenan (UK) (t. s. “RIDP1”)

2.14.

Starpsavienojums starp Thusis/Sils (CH) un Verderio Inferiore (IT) (t. s. “Greenconnector”)

2.16.

Iekšējo līniju kopa, kurā ietilpst šādi KIP:

| 2.16.1. | Iekšējā līnija starp Pedralva un Sobrado (PT), agrāk saukta par Pedralva un Alfena (PT) |
| --- | --- |

2.16.1.

Iekšējā līnija starp Pedralva un Sobrado (PT), agrāk saukta par Pedralva un Alfena (PT)

| 2.16.3. | Iekšējā līnija starp Vieira do Minho, Ribeira de Pena un Feira (PT), agrāk saukta par Frades B, Ribeira de Pena un Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3.

Iekšējā līnija starp Vieira do Minho, Ribeira de Pena un Feira (PT), agrāk saukta par Frades B, Ribeira de Pena un Feira (PT)

2.17.

Portugāles un Spānijas starpsavienojums starp Beariz–Fontefría (ES), Fontefría (ES)–Ponte de Lima (PT) (agrāk Vila Fria/Viana do Castelo) un Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (agrāk Vila do Conde) (PT), ieskaitot apakšstacijas Beariz (ES), Fontefría (ES) un Ponte de Lima (PT)

2.18.

Hidroakumulācijas elektrostacijas jaudas palielināšana Kaunertal, Tirolē (AT)

2.23.

Iekšējās līnijas pie Beļģijas ziemeļu robežas starp Zandvliet un Lillo-Liefkenshoek (BE) un starp Liefkenshoek un Mercator, ieskaitot apakšstaciju Lillo (BE) (t. s. “BRABO II + III”)

2.27.

| 2.27.1. | Starpsavienojums starp Aragón (ES) un Atlantijas Pireneju departamentu (FR) (t. s. “Pyrenean crossing 2”) |
| --- | --- |

2.27.1.

Starpsavienojums starp Aragón (ES) un Atlantijas Pireneju departamentu (FR) (t. s. “Pyrenean crossing 2”)

| 2.27.2. | Starpsavienojums starp Navarra (ES) un Landes (FR) (t. s. “Pyrenean crossing 1”) |
| --- | --- |

2.27.2.

Starpsavienojums starp Navarra (ES) un Landes (FR) (t. s. “Pyrenean crossing 1”)

2.28.

| 2.28.2. | Hidroakumulācijas elektrostacija Navaleo (ES) |
| --- | --- |

2.28.2.

Hidroakumulācijas elektrostacija Navaleo (ES)

| 2.28.3. | Hidroakumulācijas elektrostacija Girones un Raïmats (ES) |
| --- | --- |

2.28.3.

Hidroakumulācijas elektrostacija Girones un Raïmats (ES)

| 2.28.4. | Hidroakumulācijas elektrostacija Cúa (ES) |
| --- | --- |

2.28.4.

Hidroakumulācijas elektrostacija Cúa (ES)

2.29.

Hidroelektrostacija Silvermines (IE)

2.30.

Hidroakumulācijas elektrostacija Riedl (DE)

3.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“
  NSI East Electricity
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 3.1. | Austrijas un Vācijas kopa, kurā ietilpst šādi KIP:






  3.1.1. | Starpsavienojums starp St. Peter (AT) un Isar (DE) |

Nr.

Definīcija

3.1.

Austrijas un Vācijas kopa, kurā ietilpst šādi KIP:

3.1.1.

Starpsavienojums starp St. Peter (AT) un Isar (DE)

| 3.1.2. | Iekšējā līnija starp St. Peter un Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2.

Iekšējā līnija starp St. Peter un Tauern (AT)

| 3.1.4. | Iekšējā līnija starp Westtirol un Zell-Ziller (AT) |
| --- | --- |

3.1.4.

Iekšējā līnija starp Westtirol un Zell-Ziller (AT)

3.4.

Starpsavienojums starp Wurmlach (AT) un Somplago (IT)

3.7.

Bulgārijas un Grieķijas kopa starp Maritsa East 1 un N. Santa un nepieciešamā iekšējā pastiprināšana Bulgārijā, kur ietilpst šādi KIP:

| 3.7.1. | Starpsavienojums starp Maritsa East 1 (BG) un N. Santa (EL) |
| --- | --- |

3.7.1.

Starpsavienojums starp Maritsa East 1 (BG) un N. Santa (EL)

| 3.7.2. | Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.7.2.

Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Plovdiv (BG)

| 3.7.3. | Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Maritsa East 3 (BG) |
| --- | --- |

3.7.3.

Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Maritsa East 3 (BG)

| 3.7.4. | Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.7.4.

Iekšējā līnija starp Maritsa East 1 un Burgas (BG)

3.8.

Bulgārijas un Rumānijas jaudas palielināšanas kopa (t. s. “Melnās jūras koridors”), kurā ietilpst šādi KIP:

| 3.8.1. | Iekšējā līnija starp Dobrudja un Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.8.1.

Iekšējā līnija starp Dobrudja un Burgas (BG)

| 3.8.4. | Iekšējā līnija starp Cernavoda un Stalpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4.

Iekšējā līnija starp Cernavoda un Stalpu (RO)

| 3.8.5. | Iekšējā līnija starp Gutinas un Smardan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5.

Iekšējā līnija starp Gutinas un Smardan (RO)

3.9.

| 3.9.1. | Starpsavienojums starp Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) un Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.1.

Starpsavienojums starp Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) un Cirkovce (SI)

3.10.

Izraēlas, Kipras un Grieķijas kopa (t. s. “EUROASIA starpsavienotājs”), kurā ietilpst šādi KIP:

| 3.10.1. | Starpsavienojums starp Hadera (IL) un Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1.

Starpsavienojums starp Hadera (IL) un Kofinou (CY)

| 3.10.2. | Starpsavienojums starp Kofinou (CY) un Korakia, Krēta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2.

Starpsavienojums starp Kofinou (CY) un Korakia, Krēta (EL)

3.11.

Iekšējo līniju kopa Čehijā, kurā ietilpst šādi KIP:

| 3.11.1. | Iekšējā līnija starp Vernerov un Vitkov (CZ) |
| --- | --- |

3.11.1.

Iekšējā līnija starp Vernerov un Vitkov (CZ)

| 3.11.2. | Iekšējā līnija starp Vitkov un Prestice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2.

Iekšējā līnija starp Vitkov un Prestice (CZ)

| 3.11.3. | Iekšējā līnija starp Prestice un Kocin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3.

Iekšējā līnija starp Prestice un Kocin (CZ)

| 3.11.4. | Iekšējā līnija starp Kocin un Mirovka (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4.

Iekšējā līnija starp Kocin un Mirovka (CZ)

| 3.11.5. | Iekšējā līnija starp Mirovka un līniju V413 (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5.

Iekšējā līnija starp Mirovka un līniju V413 (CZ)

3.12.

Iekšējā līnija Vācijā starp Wolmirstedt un Isarto, paredzēta iekšējās ziemeļu–dienvidu pārvades jaudas palielināšanai (t. s. “SuedOstLink”)

3.14.

Iekšēji pastiprinājumi Polijā (daļa no kopas, kas ir t. s. “GerPol Power Bridge”), kur ietilpst šādi KIP:

| 3.14.2. | Iekšējā līnija starp Krajnik un Baczyna (PL) |
| --- | --- |

3.14.2.

Iekšējā līnija starp Krajnik un Baczyna (PL)

| 3.14.3. | Iekšējā līnija starp Mikułowa un Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3.

Iekšējā līnija starp Mikułowa un Świebodzice (PL)

| 3.14.4. | Iekšējā līnija starp Baczyna un Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.14.4.

Iekšējā līnija starp Baczyna un Plewiska (PL)

3.16.

| 3.16.1. | Ungārijas un Slovākijas starpsavienojums starp Gabčikovo (SK), Gönyű (HU) un Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- |

3.16.1.

Ungārijas un Slovākijas starpsavienojums starp Gabčikovo (SK), Gönyű (HU) un Veľký Ďur (SK)

3.17.

Ungārijas un Slovākijas starpsavienojums starp Sajóvánka (HU) un Rimavská Sobota (SK)

3.21.

Starpsavienojums starp Salgareda (IT) un Divača–Bericevo reģionu (SI)

3.22.

Rumānijas un Serbijas kopa (t. s. “Mid Continental East Corridor”); kopā ietilpst šādi KIP:

| 3.22.1. | Starpsavienojums starp Resita (RO) un Pancevo (RS) |
| --- | --- |

3.22.1.

Starpsavienojums starp Resita (RO) un Pancevo (RS)

| 3.22.2. | Iekšējā līnija starp Portile de Fier un Resita (RO) |
| --- | --- |

3.22.2.

Iekšējā līnija starp Portile de Fier un Resita (RO)

| 3.22.3. | Iekšējā līnija starp Resita un Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3.

Iekšējā līnija starp Resita un Timisoara/Sacalaz (RO)

| 3.22.4. | Iekšējā līnija starp Arad un Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4.

Iekšējā līnija starp Arad un Timisoara/Sacalaz (RO)

3.23.

Hidroakumulācijas elektrostacija, Yadenitsa (BG)

3.24

Hidroakumulācijas elektrostacija, Amfilochia (EL)

3.27.

Starpsavienojums starp Sicīliju (IT) un Tunisijas mezglu (TU) (t. s. “ELMED”)

4.   Prioritārais koridors “Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojumu plāns” (“
  BEMIP Electricity
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 4.2. | Kopa “Igaunija un Latvija starp Kilingi-Nõmme un Rīgu” (t. s. “Trešais starpsavienojums”), kurā ietilpst šādi KIP:






  4.2.1. | Starpsavienojums starp Kilingi–Nõmme (EE) un Rīgas TEC2 apakšstaciju (LV) |

Nr.

Definīcija

4.2.

Kopa “Igaunija un Latvija starp Kilingi-Nõmme un Rīgu” (t. s. “Trešais starpsavienojums”), kurā ietilpst šādi KIP:

4.2.1.

Starpsavienojums starp Kilingi–Nõmme (EE) un Rīgas TEC2 apakšstaciju (LV)

| 4.2.2. | Iekšējā līnija starp Harku un Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2.

Iekšējā līnija starp Harku un Sindi (EE)

| 4.2.3. | Iekšējā līnija starp Rīgas TEC2 un Rīgas HES (LV) |
| --- | --- |

4.2.3.

Iekšējā līnija starp Rīgas TEC2 un Rīgas HES (LV)

4.4.

| 4.4.2. | Iekšējā līnija starp Ekhyddan un Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2.

Iekšējā līnija starp Ekhyddan un Nybro/Hemsjö (SE)

4.5.

| 4.5.2. | Iekšējā līnija starp Stanisławów un Ostrołęka (PL) |
| --- | --- |

4.5.2.

Iekšējā līnija starp Stanisławów un Ostrołęka (PL)

4.6.

Hidroakumulācijas elektrostacija Igaunijā

4.7.

Hidroakumulācijas elektrostacijas jaudas palielināšana Kruonis (LT)

4.8.

Baltijas valstu elektroenerģijas pārvades sistēmas integrācija un sinhronizēšana ar Eiropas tīkliem; ietilpst šādi KIP:

| 4.8.1. | Starpsavienojums starp Tartu (EE) un Valmieru (LV) |
| --- | --- |

4.8.1.

Starpsavienojums starp Tartu (EE) un Valmieru (LV)

| 4.8.2. | Iekšējā līnija starp Balti un Tartu (EE) |
| --- | --- |

4.8.2.

Iekšējā līnija starp Balti un Tartu (EE)

| 4.8.3. | Starpsavienojums starp Tsirguliina (EE) un Valmieru (LV) |
| --- | --- |

4.8.3.

Starpsavienojums starp Tsirguliina (EE) un Valmieru (LV)

| 4.8.4. | Iekšējā līnija starp Viru un Tsirguliina (EE) |
| --- | --- |

4.8.4.

Iekšējā līnija starp Viru un Tsirguliina (EE)

| 4.8.7. | Iekšējā līnija starp Paide un Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.8.7.

Iekšējā līnija starp Paide un Sindi (EE)

| 4.8.8. | Iekšējā līnija starp Viļņu un Neris (LT) |
| --- | --- |

4.8.8.

Iekšējā līnija starp Viļņu un Neris (LT)

| 4.8.9. | Citi infrastruktūras aspekti Baltijas valstu elektroenerģijas pārvades sistēmas sinhronizēšanā ar kontinentālās Eiropas tīkliem |
| --- | --- |

4.8.9.

Citi infrastruktūras aspekti Baltijas valstu elektroenerģijas pārvades sistēmas sinhronizēšanā ar kontinentālās Eiropas tīkliem

| 4.8.10. | Starpsavienojums starp Lietuvu un Poliju (t. s. “Harmony Link”) |
| --- | --- |

4.8.10.

Starpsavienojums starp Lietuvu un Poliju (t. s. “Harmony Link”)

| 4.8.11. | Alytus (LT) apakšstacijas modernizācija |
| --- | --- |

4.8.11.

Alytus (LT) apakšstacijas modernizācija

| 4.8.12. | Rekonstrukcija Lietuvas ziemeļaustrumu daļā (LT) |
| --- | --- |

4.8.12.

Rekonstrukcija Lietuvas ziemeļaustrumu daļā (LT)

| 4.8.13. | Jauna 330kV Mūša apakšstacija (LT) |
| --- | --- |

4.8.13.

Jauna 330kV Mūša apakšstacija (LT)

| 4.8.14. | Iekšējā līnija starp Bitenai un KHAE (LT) |
| --- | --- |

4.8.14.

Iekšējā līnija starp Bitenai un KHAE (LT)

| 4.8.15. | Jauna 330kV Darbėnai apakšstacija (LT) |
| --- | --- |

4.8.15.

Jauna 330kV Darbėnai apakšstacija (LT)

| 4.8.16. | Iekšējā līnija starp Darbenai un Bitenai (LT) |
| --- | --- |

4.8.16.

Iekšējā līnija starp Darbenai un Bitenai (LT)

| 4.8.17. | Iekšējā līnija starp LE un Viļņu (LT) |
| --- | --- |

4.8.17.

Iekšējā līnija starp LE un Viļņu (LT)

| 4.8.18. | Iekšējā līnija starp Dunowo un Żydowo Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.18.

Iekšējā līnija starp Dunowo un Żydowo Kierzkowo (PL)

| 4.8.19. | Iekšējā līnija starp Piła Krzewina un Żydowo
  Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.19.

Iekšējā līnija starp Piła Krzewina un Żydowo
  Kierzkowo (PL)

| 4.8.20. | Iekšējā līnija starp Krajnik un Morzyczyn (PL) |
| --- | --- |

4.8.20.

Iekšējā līnija starp Krajnik un Morzyczyn (PL)

| 4.8.21. | Iekšējā līnija starp Morzyczyn-Dunowo-Słupsk-Żarnowiec (PL) |
| --- | --- |

4.8.21.

Iekšējā līnija starp Morzyczyn-Dunowo-Słupsk-Żarnowiec (PL)

| 4.8.22. | Iekšējā līnija starp Żarnowiec-Gdańsk/Gdańsk Przyjaźń-Gdańsk Błonia (PL) |
| --- | --- |

4.8.22.

Iekšējā līnija starp Żarnowiec-Gdańsk/Gdańsk Przyjaźń-Gdańsk Błonia (PL)

| 4.8.23. | Sinhronas darbības kondensatori, kas nodrošina inerci, sprieguma stabilitāti, frekvences stabilitāti un īsslēguma jaudu Lietuvā, Latvijā un Igaunijā |
| --- | --- |

4.8.23.

Sinhronas darbības kondensatori, kas nodrošina inerci, sprieguma stabilitāti, frekvences stabilitāti un īsslēguma jaudu Lietuvā, Latvijā un Igaunijā

4.10.

Somijas un Zviedrijas kopa (t. s. “Somijas–Zviedrijas trešais starpsavienojums”), ietilpst šādi KIP:

| 4.10.1. | Ziemeļsomijas un Ziemeļzviedrijas starpsavienojums |
| --- | --- |

4.10.1.

Ziemeļsomijas un Ziemeļzviedrijas starpsavienojums

| 4.10.2. | Iekšējā līnija starp Keminmaa un Pyhänselkä (FI) |
| --- | --- |

4.10.2.

Iekšējā līnija starp Keminmaa un Pyhänselkä (FI)

5.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Rietumeiropā” (“
  NSI West Gas
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 5.3. | Shannon LNG terminālis un pievadcauruļvads (IE) |
| 5.19. | Maltas savienošana ar Eiropas gāzes tīklu (cauruļvada starpsavienojums ar Gela Itālijā) |
| 5.21. | Infrastruktūras adaptēšana pārejai no zemas siltumspējas gāzes uz augstas siltumspējas gāzes izmantošanu (Francijā un Beļģijā) |

Nr.

Definīcija

5.3.

Shannon LNG terminālis un pievadcauruļvads (IE)

5.19.

Maltas savienošana ar Eiropas gāzes tīklu (cauruļvada starpsavienojums ar Gela Itālijā)

5.21.

Infrastruktūras adaptēšana pārejai no zemas siltumspējas gāzes uz augstas siltumspējas gāzes izmantošanu (Francijā un Beļģijā)

6.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“
  NSI East Gas
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 6.2. | Starpsavienojums starp Poliju, Slovākiju un Ungāriju un saistītie iekšējie pastiprinājumi; ietilpst šādi KIP:






  6.2.1. | Polijas un Slovākijas starpsavienojums |

Nr.

Definīcija

6.2.

Starpsavienojums starp Poliju, Slovākiju un Ungāriju un saistītie iekšējie pastiprinājumi; ietilpst šādi KIP:

6.2.1.

Polijas un Slovākijas starpsavienojums

| 6.2.2. | Ziemeļu un dienvidu gāzes koridors Austrumpolijā |
| --- | --- |

6.2.2.

Ziemeļu un dienvidu gāzes koridors Austrumpolijā

kā arī

| 6.2.13. | Slovākijas un Ungārijas starpsavienotājaa pārvades jaudas attīstīšana un uzlabošana |
| --- | --- |

6.2.13.

Slovākijas un Ungārijas starpsavienotājaa pārvades jaudas attīstīšana un uzlabošana

6.5.

Kopa “Krk sašķidrinātas dabasgāzes terminālis, savienojošie cauruļvadi un cauruļvadi sūknēšanai virzienā uz Ungāriju un vēl tālāk”, kurā ietilpst šādi KIP:

| 6.5.1. | LNG termināļa ar jaudu līdz 2,6 miljardiem kubikmetru gadā attīstīšana Krk (HR) (I fāze un savienojošais cauruļvads Omišalj–Zlobin (HR)) |
| --- | --- |

6.5.1.

LNG termināļa ar jaudu līdz 2,6 miljardiem kubikmetru gadā attīstīšana Krk (HR) (I fāze un savienojošais cauruļvads Omišalj–Zlobin (HR))

| 6.5.5. | Horvātijas gāzes pārvades sistēmas 1. kompresorstacija |
| --- | --- |

6.5.5.

Horvātijas gāzes pārvades sistēmas 1. kompresorstacija

6.8.

Kopa infrastruktūras izveidei un uzlabošanai Balkānu gāzes mezgla vajadzībām, kurā ietilpst šādi KIP:

| 6.8.1. | Grieķijas un Bulgārijas starpsavienojums (t. s. “IGB”) starp Komotini (EL) un Stara Zagora (BG), kā arī kompresorstacija Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.8.1.

Grieķijas un Bulgārijas starpsavienojums (t. s. “IGB”) starp Komotini (EL) un Stara Zagora (BG), kā arī kompresorstacija Kipi (EL)

| 6.8.2. | Bulgārijas pārvades sistēmas rekonstrukcija, modernizācija un paplašināšana |
| --- | --- |

6.8.2.

Bulgārijas pārvades sistēmas rekonstrukcija, modernizācija un paplašināšana

| 6.8.3. | Gāzes starpsavienojums starp Bulgāriju un Serbiju (t. s. “IBS”) (6.10. punkts 3. KIP sarakstā) |
| --- | --- |

6.8.3.

Gāzes starpsavienojums starp Bulgāriju un Serbiju (t. s. “IBS”) (6.10. punkts 3. KIP sarakstā)

6.9.

| 6.9.1. | LNG terminālis Grieķijas ziemeļu daļā. |
| --- | --- |

6.9.1.

LNG terminālis Grieķijas ziemeļu daļā.

6.20.

Kopa “Gāzes uzglabāšanas jaudas palielināšana Eiropas dienvidaustrumu daļā”, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

| 6.20.2. | Chiren pazemes gāzes krātuvju paplašināšana (BG) |
| --- | --- |

6.20.2.

Chiren pazemes gāzes krātuvju paplašināšana (BG)

| 6.20.3. | Dienvidkavalas pazemes gāzes krātuves un uzskaites un regulēšanas stacija (EL), |
| --- | --- |

6.20.3.

Dienvidkavalas pazemes gāzes krātuves un uzskaites un regulēšanas stacija (EL),

kā arī viens no šādiem KIP:

| 6.20.4. | Depomures krātuve Rumānijā |
| --- | --- |

6.20.4.

Depomures krātuve Rumānijā

| 6.20.6. | Sarmasel pazemes gāzes krātuve Rumānijā |
| --- | --- |

6.20.6.

Sarmasel pazemes gāzes krātuve Rumānijā

6.23.

Ungārijas, Slovēnijas un Itālijas starpsavienojums (Nagykanizsa (HU) – Tornyiszentmiklós (HU) – Lendava (SI) – Kidričevo (SI) – Ajdovščina (SI) – Šempeter (SI) – Gorizia (IT))

6.24.

Kopa “Pakāpeniska jaudas palielināšana Bulgārijas–Rumānijas–Ungārijas–Austrijas divvirzienu pārvades koridorā” (t. s. “ROHUAT/BRUA”), kura paredzēta, lai Rumānijas un Ungārijas starpsavienojuma pirmajā projekta posmā varētu pārvadīt 1,75 miljardus kubikmetru gadā, bet otrajā –4,4 miljardus kubikmetru gadā, un kuras 2. fāzē ir ietverti jauni resursi no Melnās jūras:

| 6.24.1. | ROHU (AT)/BRUA– 1. fāze, kurā ietilpst:






  — | jaudas palielināšana pārvadei no Podișor uz Recas Rumānijā, ieskaitot jaunu cauruļvadu, uzskaites staciju un trīs jaunas kompresorstacijas Podisor, Bibesti un Jupa |
| --- | --- | --- |

6.24.1.

ROHU (AT)/BRUA– 1. fāze, kurā ietilpst:

—

jaudas palielināšana pārvadei no Podișor uz Recas Rumānijā, ieskaitot jaunu cauruļvadu, uzskaites staciju un trīs jaunas kompresorstacijas Podisor, Bibesti un Jupa

| 6.24.4. | ROHU (AT)/BRUA– 2. fāze, kurā ietilpst:






  — | Városföld kompresorstacija (HU) |
| --- | --- | --- |

6.24.4.

ROHU (AT)/BRUA– 2. fāze, kurā ietilpst:

—

Városföld kompresorstacija (HU)

| — | pārvades jaudas palielināšana (no Recas Rumānijā uz Horia Ungārijas virzienā) līdz 4,4 miljardiem kubikmetru gadā un Podisor, Bibesti un Jupa kompresorstaciju paplašināšana |
| --- | --- |

—

pārvades jaudas palielināšana (no Recas Rumānijā uz Horia Ungārijas virzienā) līdz 4,4 miljardiem kubikmetru gadā un Podisor, Bibesti un Jupa kompresorstaciju paplašināšana

| — | cauruļvads no Melnās jūras piekrastes uz Podișor (RO), kas paredzēts Melnās jūras gāzes izmantošanas sākšanai |
| --- | --- |

—

cauruļvads no Melnās jūras piekrastes uz Podișor (RO), kas paredzēts Melnās jūras gāzes izmantošanas sākšanai

| — | reversā plūsma Rumānija–Ungārija: Ungārijas posms, 2. etapa kompresorstacija Csanádpalota (HU) |
| --- | --- |

—

reversā plūsma Rumānija–Ungārija: Ungārijas posms, 2. etapa kompresorstacija Csanádpalota (HU)

6.26.

| 6.26.1. | Kopa Horvātija–Slovēnija–Austrija Rogatec, kurā ietilpst:






  — | Starpsavienojums Horvātija–Slovēnija (Lučko–Zabok–Rogatec) |
| --- | --- | --- |

6.26.1.

Kopa Horvātija–Slovēnija–Austrija Rogatec, kurā ietilpst:

—

Starpsavienojums Horvātija–Slovēnija (Lučko–Zabok–Rogatec)

| — | Kidričevo kompresorstacija, modernizācijas 2. kārta (SI) |
| --- | --- |

—

Kidričevo kompresorstacija, modernizācijas 2. kārta (SI)

| — | Horvātijas gāzes pārvades sistēmas 2. un 3. kompresorstacija |
| --- | --- |

—

Horvātijas gāzes pārvades sistēmas 2. un 3. kompresorstacija

| — | Gas Connect Austria 2015/08: ievade/izvade Murfeld (AT) |
| --- | --- |

—

Gas Connect Austria 2015/08: ievade/izvade Murfeld (AT)

| — | Starpsavienojuma Murfeld–Ceršak modernizācija (AT-SI) |
| --- | --- |

—

Starpsavienojuma Murfeld–Ceršak modernizācija (AT-SI)

| — | Rogatec starpsavienojuma modernizācija |
| --- | --- |

—

Rogatec starpsavienojuma modernizācija

6.27.

Gdaņskas LNG terminālis (PL)

7.   Prioritārais koridors “Dienvidu gāzes koridors” (“
  SGC
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 7.1. | KIP kopa “Integrēta, īpaša un mērogojama transporta infrastruktūra un ar to saistītais aprīkojums, kas paredzēti, lai no jauniem Kaspijas jūras reģiona avotiem caur Azerbaidžānu, Gruziju un Turciju uz ES tirgiem Grieķijā un Itālijā gadā transportētu vismaz 10 miljardus kubikmetru gāzes”; ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:






  7.1.1. | Gāzes cauruļvads no Turkmenistānas un Azerbaidžānas caur Gruziju un Turciju uz Eiropas Savienību (t. s. projektu “Trans-Caspian Gas Pipeline” (TCP) un “Expansion of the South-Caucasus Pipeline” (SCP-(F)X) apvienojums) |

Nr.

Definīcija

7.1.

KIP kopa “Integrēta, īpaša un mērogojama transporta infrastruktūra un ar to saistītais aprīkojums, kas paredzēti, lai no jauniem Kaspijas jūras reģiona avotiem caur Azerbaidžānu, Gruziju un Turciju uz ES tirgiem Grieķijā un Itālijā gadā transportētu vismaz 10 miljardus kubikmetru gāzes”; ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

7.1.1.

Gāzes cauruļvads no Turkmenistānas un Azerbaidžānas caur Gruziju un Turciju uz Eiropas Savienību (t. s. projektu “Trans-Caspian Gas Pipeline” (TCP) un “Expansion of the South-Caucasus Pipeline” (SCP-(F)X) apvienojums)

| 7.1.3. | Gāzes cauruļvads no Grieķijas caur Albāniju un pa Adrijas jūru uz Itāliju (t. s. “Trans-Adriatic Pipeline” (TAP)), ieskaitot uzskaites un regulēšanas staciju un kompresorstaciju Nea Messimvria, kā arī TAP starpsavienojums |
| --- | --- |

7.1.3.

Gāzes cauruļvads no Grieķijas caur Albāniju un pa Adrijas jūru uz Itāliju (t. s. “Trans-Adriatic Pipeline” (TAP)), ieskaitot uzskaites un regulēšanas staciju un kompresorstaciju Nea Messimvria, kā arī TAP starpsavienojums

7.3.

KIP kopa “Infrastruktūra gāzes piegādei no jaunapgūtiem Vidusjūras austrumdaļas gāzes rezervju avotiem”; ietilpst:

| 7.3.1. | Cauruļvads no Vidusjūras austrumdaļas gāzes rezervēm caur Krētu uz Grieķijas kontinentālo daļu (t. s. “EastMed Pipeline”), ieskaitot uzskaites un regulēšanas staciju Megalopoli |
| --- | --- |

7.3.1.

Cauruļvads no Vidusjūras austrumdaļas gāzes rezervēm caur Krētu uz Grieķijas kontinentālo daļu (t. s. “EastMed Pipeline”), ieskaitot uzskaites un regulēšanas staciju Megalopoli

un atkarībā no tā šādi KIP:

| 7.3.3. | Gāzes cauruļvads pa jūru no Grieķijas uz Itāliju (t. s. “Poseidon Pipeline”) |
| --- | --- |

7.3.3.

Gāzes cauruļvads pa jūru no Grieķijas uz Itāliju (t. s. “Poseidon Pipeline”)

| 7.3.4. | Iekšējās pārvades jaudu pastiprināšana Itālijā, tostarp dienvidu–ziemeļu iekšējās pārvades jaudu pastiprināšana (t. s. “Adriatica Line”) un iekšējās pārvades jaudu pastiprināšana Apūlijas reģionā (Matagiola–Massafra cauruļvads) |
| --- | --- |

7.3.4.

Iekšējās pārvades jaudu pastiprināšana Itālijā, tostarp dienvidu–ziemeļu iekšējās pārvades jaudu pastiprināšana (t. s. “Adriatica Line”) un iekšējās pārvades jaudu pastiprināšana Apūlijas reģionā (Matagiola–Massafra cauruļvads)

7.5.

Gāzes infrastruktūras attīstība Kiprā (t. s. “Cyprus Gas2EU”)

8.   Prioritārais koridors “Baltijas enerģētikas tirgus starpsavienojumu plāns attiecībā uz gāzi” (“
  BEMIP Gas
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 8.2. | Kopa “Infrastruktūras modernizācija Baltijas jūras reģiona austrumdaļā”; ietilpst šādi KIP:






  8.2.1. | Latvijas un Lietuvas starpsavienojuma uzlabošana |

Nr.

Definīcija

8.2.

Kopa “Infrastruktūras modernizācija Baltijas jūras reģiona austrumdaļā”; ietilpst šādi KIP:

8.2.1.

Latvijas un Lietuvas starpsavienojuma uzlabošana

| 8.2.4. | Inčukalna pazemes gāzes krātuves uzlabošana (LV) |
| --- | --- |

8.2.4.

Inčukalna pazemes gāzes krātuves uzlabošana (LV)

8.3.

Iekšējo līniju kopa, kurā ietilpst šādi KIP:

| 8.3.1. | Polijas un Dānijas Nybro starpsavienojuma pastiprināšana |
| --- | --- |

8.3.1.

Polijas un Dānijas Nybro starpsavienojuma pastiprināšana

| 8.3.2. | Polijas un Dānijas starpsavienojums (t. s. “Baltic Pipe”) |
| --- | --- |

8.3.2.

Polijas un Dānijas starpsavienojums (t. s. “Baltic Pipe”)

8.5.

Polijas un Lietuvas starpsavienojums (t. s. “GIPL”)

9.   Prioritārais koridors “Naftas piegāžu savienojumi Austrumeiropas vidienē” (“
  OSC
  ”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 9.1. | Adamowo–Brody cauruļvads: cauruļvads, kas a/s Uktransnafta apstrādes iekārtu Brody (Ukraina) savieno ar Adamowo uzglabāšanas iekārtu (Polija) |
| 9.2. | Bratislava–Schwechat cauruļvads: cauruļvads, kas Schwechat (Austrija) savieno ar Bratislavu (Slovākija) |
| 9.4. | Litvinov (Čehija)–Spergau (Vācija) cauruļvads: projekts Druzhba jēlnaftas cauruļvada pagarināšanai līdz naftas pārstrādes rūpnīcai TRM Spergau |
| 9.5. | Kopa “Pomerānijas cauruļvads” (Polija), kurā ietilpst šādi KIP:






  9.5.1. | Naftas termināļa būve Gdaņskā (II fāze) |

Nr.

Definīcija

9.1.

Adamowo–Brody cauruļvads: cauruļvads, kas a/s Uktransnafta apstrādes iekārtu Brody (Ukraina) savieno ar Adamowo uzglabāšanas iekārtu (Polija)

9.2.

Bratislava–Schwechat cauruļvads: cauruļvads, kas Schwechat (Austrija) savieno ar Bratislavu (Slovākija)

9.4.

Litvinov (Čehija)–Spergau (Vācija) cauruļvads: projekts Druzhba jēlnaftas cauruļvada pagarināšanai līdz naftas pārstrādes rūpnīcai TRM Spergau

9.5.

Kopa “Pomerānijas cauruļvads” (Polija), kurā ietilpst šādi KIP:

9.5.1.

Naftas termināļa būve Gdaņskā (II fāze)

| 9.5.2. | Pomerānijas cauruļvada paplašināšana: cauruļvada otrā līnija |
| --- | --- |

9.5.2.

Pomerānijas cauruļvada paplašināšana: cauruļvada otrā līnija

9.6.

TAL Plus: jaudas palielināšana TAL cauruļvadam starp Trieste (Itālija) un Ingolstadt (Vācija)

10.   Prioritārā tematiskā joma “Viedo tīklu ieviešana”

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 10.3. | SINCRO.GRID (Slovēnija, Horvātija); inovatīva sinerģētisku, labi izstrādātu, uz tehnoloģijām balstītu risinājumu integrācija, kuras nolūks ir vienlaikus padarīt drošāku gan Slovēnijas, gan Horvātijas elektroenerģijas sistēmu ekspluatāciju |
| 10.4. | ACON (Čehija, Slovākija); galvenais mērķis projektam ACON (Again COnnected Networks) ir veicināt Čehijas un Slovākijas elektroenerģijas tirgu integrāciju |
| 10.6. | Viedrobežu iniciatīva (Francija, Vācija); viedrobežu iniciatīva starp Francijas un Vācijas izstrādātajām rīcībpolitikām radīs saikni, kas stratēģiski atbalstīs pilsētas un teritorijas enerģētiskās pārkārtošanās procesā un Eiropas tirgus integrāciju |
| 10.7. | Danube InGrid (Ungārija, Slovākija) – projekts uzlabo elektrotīklu pārvaldības pārrobežu koordināciju, īpašu uzmanību vēršot uz datu vākšanas un apmaiņas viedināšanu |
| 10.8. | Datu tilts (Igaunija, Latvija, Lietuva, Dānija, Somija, Francija) – tā mērķis ir izveidot kopēju Eiropas datu tilta platformu, panākt dažādu datu (viedo skaitītāju datu, tīkla darbības datu, tirgus datu) integrāciju, lai izstrādātu mērogojamus un replicējamus risinājumus izmantošanai Eiropas Savienībā |
| 10.9. | Pārrobežu enerģētiskās elastības projekts (Igaunija, Somija) – tā mērķis ir atbalstīt AER integrāciju un palielināt energoapgādes drošību, sniedzot tādus pārrobežu pakalpojumus elastības nodrošināšanai Igaunijā, Somijā un Ālandu salās, kas izmanto decentralizēto ražošanu |

Nr.

Definīcija

10.3.

SINCRO.GRID (Slovēnija, Horvātija); inovatīva sinerģētisku, labi izstrādātu, uz tehnoloģijām balstītu risinājumu integrācija, kuras nolūks ir vienlaikus padarīt drošāku gan Slovēnijas, gan Horvātijas elektroenerģijas sistēmu ekspluatāciju

10.4.

ACON (Čehija, Slovākija); galvenais mērķis projektam ACON (Again COnnected Networks) ir veicināt Čehijas un Slovākijas elektroenerģijas tirgu integrāciju

10.6.

Viedrobežu iniciatīva (Francija, Vācija); viedrobežu iniciatīva starp Francijas un Vācijas izstrādātajām rīcībpolitikām radīs saikni, kas stratēģiski atbalstīs pilsētas un teritorijas enerģētiskās pārkārtošanās procesā un Eiropas tirgus integrāciju

10.7.

Danube InGrid (Ungārija, Slovākija) – projekts uzlabo elektrotīklu pārvaldības pārrobežu koordināciju, īpašu uzmanību vēršot uz datu vākšanas un apmaiņas viedināšanu

10.8.

Datu tilts (Igaunija, Latvija, Lietuva, Dānija, Somija, Francija) – tā mērķis ir izveidot kopēju Eiropas datu tilta platformu, panākt dažādu datu (viedo skaitītāju datu, tīkla darbības datu, tirgus datu) integrāciju, lai izstrādātu mērogojamus un replicējamus risinājumus izmantošanai Eiropas Savienībā

10.9.

Pārrobežu enerģētiskās elastības projekts (Igaunija, Somija) – tā mērķis ir atbalstīt AER integrāciju un palielināt energoapgādes drošību, sniedzot tādus pārrobežu pakalpojumus elastības nodrošināšanai Igaunijā, Somijā un Ālandu salās, kas izmanto decentralizēto ražošanu

11.   Prioritārā tematiskā joma “Elektromaģistrāles”

To KIP saraksts, kam ir divkāršs apzīmējums kā elektromaģistrālei

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| Prioritārais koridors “Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās” (“NSOG”) |
| 1.3. | Dānijas un Vācijas kopa, kurā ietilpst šādi KIP:






  1.3.1. | Starpsavienojums starp Endrup (DK) un Klixbüll (DE) |

Nr.

Definīcija

Prioritārais koridors “Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās” (“NSOG”)

1.3.

Dānijas un Vācijas kopa, kurā ietilpst šādi KIP:

1.3.1.

Starpsavienojums starp Endrup (DK) un Klixbüll (DE)

1.6.

Francijas un Īrijas starpsavienojums starp La Martyre (FR) un Great Island vai Knockraha (IE) (t. s. “Ķeltu starpsavienotājs”)

1.7.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:

| 1.7.1. | Starpsavienojums starp Cotentin (FR) un Exeter (UK) apkaimi (t. s. “FAB”) |
| --- | --- |

1.7.1.

Starpsavienojums starp Cotentin (FR) un Exeter (UK) apkaimi (t. s. “FAB”)

| 1.7.3. | Starpsavienojums starp Coquelles (FR) un Folkestone (UK) (t. s. “ElecLink”) |
| --- | --- |

1.7.3.

Starpsavienojums starp Coquelles (FR) un Folkestone (UK) (t. s. “ElecLink”)

| 1.7.5. | Starpsavienojums starp Dunkerque (FR) apkaimi un Kingsnorth (UK) apkaimi (t. s. “Gridlink”) |
| --- | --- |

1.7.5.

Starpsavienojums starp Dunkerque (FR) apkaimi un Kingsnorth (UK) apkaimi (t. s. “Gridlink”)

1.8.

Vācijas un Norvēģijas starpsavienojums (t. s. “Nordlink”)

| 1.8.1. | Starpsavienojums starp Wilster (DE) un Tonstad (NO) |
| --- | --- |

1.8.1.

Starpsavienojums starp Wilster (DE) un Tonstad (NO)

1.10.

Apvienotās Karalistes un Norvēģijas starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki no šiem KIP:

| 1.10.1. | Starpsavienojums starp Blythe (UK) un Kvilldal (NO) (t. s. “North Sea Link”) |
| --- | --- |

1.10.1.

Starpsavienojums starp Blythe (UK) un Kvilldal (NO) (t. s. “North Sea Link”)

| 1.10.2. | Starpsavienojums starp Peterhead (UK) un Simadalen (NO) (t. s. “NorthConnect”) |
| --- | --- |

1.10.2.

Starpsavienojums starp Peterhead (UK) un Simadalen (NO) (t. s. “NorthConnect”)

1.14.

Starpsavienojums starp Revsing (DK) un Bicker Fen (UK) (t. s. “Viking Link”)

1.15.

Starpsavienojums starp Antwerp (BE) apkaimi un Kemsley (UK) apkaimi (t. s. “Nautilus”)

1.16.

Starpsavienojums starp Nīderlandi un Apvienoto Karalisti

1.19.

Viens vai vairāki mezgli Ziemeļjūrā ar starpsavienojumiem starp Ziemeļjūras piekrastes valstīm (Dānija, Vācija, Nīderlande) (t. s. “North Sea Wind Power Hub”)

1.20.

Starpsavienojums starp Vāciju un Apvienoto Karalisti (t. s. “NeuConnect”)

Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā” (“NSI West Electricity”)

2.7.

Francijas un Spānijas starpsavienojums starp Aquitaine (FR) un Basku zemi (ES) (t. s. “Biscay Gulf”)

2.9.

Iekšējā līnija starp Osterath un Philippsburg (DE), kas paredzēta jaudas palielināšanai pie rietumu robežām (t. s. “Ultranet”)

2.10.

Iekšējā līnija starp Brunsbüttel–Wilster un Grοβgartach–Bergrheinfeld-West (DE), kas paredzēta jaudas palielināšanai pie ziemeļu un dienvidu robežām (t. s. “Suedlink”)

2.13.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst šādi KIP:

| 2.13.1. | Starpsavienojums starp Woodland (IE) un Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.1.

Starpsavienojums starp Woodland (IE) un Turleenan (UK)

| 2.13.2. | Starpsavienojums starp Srananagh (IE) un Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2.

Starpsavienojums starp Srananagh (IE) un Turleenan (UK)

Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“NSI East Electricity”)

3.10.

Izraēlas, Kipras un Grieķijas kopa (t. s. “EUROASIA starpsavienotājs”), kurā ietilpst šādi KIP:

| 3.10.1. | Starpsavienojums starp Hadera (IL) un Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1.

Starpsavienojums starp Hadera (IL) un Kofinou (CY)

| 3.10.2. | Starpsavienojums starp Kofinou (CY) un Korakia, Krēta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2.

Starpsavienojums starp Kofinou (CY) un Korakia, Krēta (EL)

3.12.

Iekšējā līnija Vācijā starp Wolmirstedt un Isar, paredzēta iekšējās ziemeļu–dienvidu pārvades jaudas palielināšanai (t. s. “SuedOstLink”)

12.   Oglekļa dioksīda pārrobežu tīkls

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 12.2. | Projekts “CO2 Sapling” ir daļa no transporta infrastruktūras projekta “Acorn full chain CCS” (Apvienotā Karaliste, turpmākie posmi Nīderlandē, Norvēģijā) |
| 12.3. | Projekta “CO2 TransPorts” mērķis ir izveidot infrastruktūru, lai sekmētu plaša mēroga CO2 uztveršanu, transportu un uzglabāšanu no Roterdamas, Antverpenes un North Sea Port |
| 12.4. | Projekts “Northern lights” – komerciāls CO2 pārrobežu transporta savienojumu projekts, kurā apvienotas vairākas Eiropas iniciatīvas oglekļa uztveršanas jomā (Apvienotā Karaliste, Īrija, Beļģija, Nīderlande, Francija, Zviedrija), un uztvertā oglekļa transportēšana ar kuģi uz uzglabāšanas vietu Norvēģijas kontinentālajā šelfā |
| 12.5. | Projekts “Athos” paredz izveidot infrastruktūru CO2 transportēšanai no rūpnieciskajiem apgabaliem Nīderlandē, un tajā var piedalīties arī citi, piemēram, Īrija un Vācija, ar papildu CO2 apjomiem; galvenā ideja ir izveidot brīvi pieejamu lielu apjomu transportēšanas struktūru, kas būtu savstarpēji izmantojama pārrobežu līmenī |
| 12.6. | Projekta “Ervia Cork” mērķis ir pārorientēt esošos sauszemes un atkrastes dabasgāzes cauruļvadus un izbūvēt jaunu īpaši CO2 cauruļvadu, lai uztverto CO2 varētu transportēt no smagās rūpniecības CCUS un kombinētā cikla gāzturbīnām uz uzglabāšanas objektu. |

Nr.

Definīcija

12.2.

Projekts “CO2 Sapling” ir daļa no transporta infrastruktūras projekta “Acorn full chain CCS” (Apvienotā Karaliste, turpmākie posmi Nīderlandē, Norvēģijā)

12.3.

Projekta “CO2 TransPorts” mērķis ir izveidot infrastruktūru, lai sekmētu plaša mēroga CO2 uztveršanu, transportu un uzglabāšanu no Roterdamas, Antverpenes un North Sea Port

12.4.

Projekts “Northern lights” – komerciāls CO2 pārrobežu transporta savienojumu projekts, kurā apvienotas vairākas Eiropas iniciatīvas oglekļa uztveršanas jomā (Apvienotā Karaliste, Īrija, Beļģija, Nīderlande, Francija, Zviedrija), un uztvertā oglekļa transportēšana ar kuģi uz uzglabāšanas vietu Norvēģijas kontinentālajā šelfā

12.5.

Projekts “Athos” paredz izveidot infrastruktūru CO2 transportēšanai no rūpnieciskajiem apgabaliem Nīderlandē, un tajā var piedalīties arī citi, piemēram, Īrija un Vācija, ar papildu CO2 apjomiem; galvenā ideja ir izveidot brīvi pieejamu lielu apjomu transportēšanas struktūru, kas būtu savstarpēji izmantojama pārrobežu līmenī

12.6.

Projekta “Ervia Cork” mērķis ir pārorientēt esošos sauszemes un atkrastes dabasgāzes cauruļvadus un izbūvēt jaunu īpaši CO2 cauruļvadu, lai uztverto CO2 varētu transportēt no smagās rūpniecības CCUS un kombinētā cikla gāzturbīnām uz uzglabāšanas objektu.

C.   Saraksti “Projekti, ko par KIP vairs neuzskata” un “Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP”

1.   Prioritārais koridors “Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās” (“
  NSOG
  ”)

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 1.1.1. |
| 1.1.2. |
| 1.1.3. |
| 1.2. |
| 1.3.2. |
| 1.4. |
| 1.5. |
| 1.7.4. |
| 1.8.2. |
| 1.9.2. |
| 1.9.3. |
| 1.9.4. |
| 1.9.5. |
| 1.9.6. |
| 1.11.1. |
| 1.11.2. |
| 1.11.3. |
| 1.11.4. |
| 1.12.1. |
| 1.12.2. |
| 1.12.5. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

1.1.1.

1.1.2.

1.1.3.

1.2.

1.3.2.

1.4.

1.5.

1.7.4.

1.8.2.

1.9.2.

1.9.3.

1.9.4.

1.9.5.

1.9.6.

1.11.1.

1.11.2.

1.11.3.

1.11.4.

1.12.1.

1.12.2.

1.12.5.

2.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā” (“
  NSI West Electricity
  ”)

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 2.2.1. |
| 2.2.2. |
| 2.2.3. |
| 2.2.4. |
| 2.3.1. |
| 2.3.2. |
| 2.5.1. |
| 2.5.2. |
| 2.6. |
| 2.8. |
| 2.11.1. |
| 2.11.2. |
| 2.11.3. |
| 2.12. |
| 2.15.1. |
| 2.15.2. |
| 2.15.3. |
| 2.15.4. |
| 2.16.2. |
| 2.19. |
| 2.20. |
| 2.21. |
| 2.22. |
| 2.24. |
| 2.25.1. |
| 2.25.2. |
| 2.26. |
| 2.28.1. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

2.2.1.

2.2.2.

2.2.3.

2.2.4.

2.3.1.

2.3.2.

2.5.1.

2.5.2.

2.6.

2.8.

2.11.1.

2.11.2.

2.11.3.

2.12.

2.15.1.

2.15.2.

2.15.3.

2.15.4.

2.16.2.

2.19.

2.20.

2.21.

2.22.

2.24.

2.25.1.

2.25.2.

2.26.

2.28.1.

| Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP |
| --- |
| Projekta sākotnējais KIP numurs | Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts |
| 2.1. | 3.1.4. |

Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP

Projekta sākotnējais KIP numurs

Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts

2.1.

3.1.4.

3.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“
  NSI East Electricity
  ”)

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 3.1.3. |
| 3.2.1. |
| 3.2.2. |
| 3.2.3. |
| 3.3. |
| 3.5.1. |
| 3.5.2. |
| 3.6.1. |
| 3.6.2. |
| 3.8.2. |
| 3.8.3. |
| 3.8.6. |
| 3.9.2. |
| 3.9.3. |
| 3.9.4. |
| 3.10.3. |
| 3.13. |
| 3.14.1. |
| 3.15.1. |
| 3.15.2. |
| 3.16.2. |
| 3.16.3. |
| 3.18.1. |
| 3.18.2. |
| 3.19.2. |
| 3.19.3. |
| 3.20.1. |
| 3.20.2. |
| 3.22.5. |
| 3.25. |
| 3.26. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

3.1.3.

3.2.1.

3.2.2.

3.2.3.

3.3.

3.5.1.

3.5.2.

3.6.1.

3.6.2.

3.8.2.

3.8.3.

3.8.6.

3.9.2.

3.9.3.

3.9.4.

3.10.3.

3.13.

3.14.1.

3.15.1.

3.15.2.

3.16.2.

3.16.3.

3.18.1.

3.18.2.

3.19.2.

3.19.3.

3.20.1.

3.20.2.

3.22.5.

3.25.

3.26.

| Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP |
| --- |
| Projekta sākotnējais KIP numurs | Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts |
| 3.19.1. | 3.22.5. |

Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP

Projekta sākotnējais KIP numurs

Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts

3.19.1.

3.22.5.

4.   Prioritārais koridors “Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojumu plāns” (“
  BEMIP Electricity
  ”)

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 4.1. |
| 4.4.1. |
| 4.5.1. |
| 4.5.3. |
| 4.5.4. |
| 4.5.5. |
| 4.8.5. |
| 4.8.6. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

4.1.

4.4.1.

4.5.1.

4.5.3.

4.5.4.

4.5.5.

4.8.5.

4.8.6.

| Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP |
| --- |
| Projekta sākotnējais KIP numurs | Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts |
| 4.3. | 4.8.9. |
| 4.9. | 4.8.9. |

Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP

Projekta sākotnējais KIP numurs

Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts

4.3.

4.8.9.

4.9.

4.8.9.

5.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Rietumeiropā” (“
  NSI West Gas
  ”)

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 5.1.1. |
| 5.1.2. |
| 5.1.3. |
| 5.2. |
| 5.4.1. |
| 5.4.2. |
| 5.5.1. |
| 5.5.2. |
| 5.6. |
| 5.7.1. |
| 5.7.2. |
| 5.9. |
| 5.10. |
| 5.11. |
| 5.12. |
| 5.13. |
| 5.14. |
| 5.15.1. |
| 5.15.2. |
| 5.15.3. |
| 5.15.4. |
| 5.15.5. |
| 5.16. |
| 5.17.1. |
| 5.17.2. |
| 5.18. |
| 5.20. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

5.1.1.

5.1.2.

5.1.3.

5.2.

5.4.1.

5.4.2.

5.5.1.

5.5.2.

5.6.

5.7.1.

5.7.2.

5.9.

5.10.

5.11.

5.12.

5.13.

5.14.

5.15.1.

5.15.2.

5.15.3.

5.15.4.

5.15.5.

5.16.

5.17.1.

5.17.2.

5.18.

5.20.

| Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP |
| --- |
| Projekta sākotnējais KIP numurs | Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts |
| 5.8.1. | 5.5.2. |
| 5.8.2. | 5.5.2. |

Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP

Projekta sākotnējais KIP numurs

Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts

5.8.1.

5.5.2.

5.8.2.

5.5.2.

6.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“
  NSI East Gas
  ”)

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 6.2.10. |
| 6.2.11. |
| 6.2.12. |
| 6.2.14. |
| 6.3. |
| 6.4. |
| 6.5.3. |
| 6.5.4. |
| 6.5.6. |
| 6.7. |
| 6.8.3. |
| 6.9.2. |
| 6.9.3. |
| 6.11. |
| 6.12. |
| 6.16. |
| 6.17. |
| 6.19. |
| 6.20.1. |
| 6.20.5. |
| 6.21. |
| 6.22.1. |
| 6.22.2. |
| 6.24.1.
  Svītrotie ieraksti: reversā plūsma Rumānija–Ungārija: Ungārijas posms, 1. etapa kompresorstacija Csanádpalota

  Izņemtie projekti: GCA Mosonmagyarovar kompresorstacija (izbūve Austrijas pusē) |
| 6.24.4.
  Izņemtie projekti: cauruļvads Ercsi–Százhalombatta (HU)
  Izņemtie projekti: reversā plūsma Rumānija–Ungārija: Ungārijas posms, 1. etapa kompresorstacija Csanádpalota |
| 6.24.10. |
| 6.25.1. |
| 6.25.2. |
| 6.25.4. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

6.2.10.

6.2.11.

6.2.12.

6.2.14.

6.3.

6.4.

6.5.3.

6.5.4.

6.5.6.

6.7.

6.8.3.

6.9.2.

6.9.3.

6.11.

6.12.

6.16.

6.17.

6.19.

6.20.1.

6.20.5.

6.21.

6.22.1.

6.22.2.

6.24.1.

Svītrotie ieraksti: reversā plūsma Rumānija–Ungārija: Ungārijas posms, 1. etapa kompresorstacija Csanádpalota

Izņemtie projekti: GCA Mosonmagyarovar kompresorstacija (izbūve Austrijas pusē)

6.24.4.

Izņemtie projekti: cauruļvads Ercsi–Százhalombatta (HU)

Izņemtie projekti: reversā plūsma Rumānija–Ungārija: Ungārijas posms, 1. etapa kompresorstacija Csanádpalota

6.24.10.

6.25.1.

6.25.2.

6.25.4.

| Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP |
| --- |
| Projekta sākotnējais KIP numurs | Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts |
| 6.1.1. | 6.2.10. |
| 6.1.2. | 6.2.11. |
| 6.1.3. | 6.2.11. |
| 6.1.4. | 6.2.11. |
| 6.1.5. | 6.2.11. |
| 6.1.6. | 6.2.11. |
| 6.1.7. | 6.2.11. |
| 6.1.8. | 6.2.2. |
| 6.1.9. | 6.2.11. |
| 6.1.10. | 6.2.2. |
| 6.1.11. | 6.2.2. |
| 6.1.12. | 6.2.12. |
| 6.2.3. | 6.2.2. |
| 6.2.4. | 6.2.2. |
| 6.2.5. | 6.2.2. |
| 6.2.6. | 6.2.2. |
| 6.2.7. | 6.2.2. |
| 6.2.8. | 6.2.2. |
| 6.2.9. | 6.2.2. |
| 6.5.2. | 6.5.6. |
| 6.6. | 6.26.1. |
| 6.8.4. | 6.25.4. |
| 6.13.1. | 6.24.4. |
| 6.13.2. | 6.24.4. |
| 6.13.3. | 6.24.4. |
| 6.14. | 6.24.1. |
| 6.15.1. | 6.24.10. |
| 6.15.2. | 6.24.10. |
| 6.18. | 7.3.4. |
| 6.24.2. | 6.24.1. |
| 6.24.3. | 6.24.1. |
| 6.24.5. | 6.24.4. |
| 6.24.6. | 6.24.4. |
| 6.24.7. | 6.24.4. |
| 6.24.8. | 6.24.4. |
| 6.24.9. | 6.24.4. |
| 6.25.3. | 6.24.10. |
| 6.26.2. | 6.26.1. |
| 6.26.3. | 6.26.1. |
| 6.26.4. | 6.26.1. |
| 6.26.5. | 6.26.1. |
| 6.26.6. | 6.26.1. |

Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP

Projekta sākotnējais KIP numurs

Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts

6.1.1.

6.2.10.

6.1.2.

6.2.11.

6.1.3.

6.2.11.

6.1.4.

6.2.11.

6.1.5.

6.2.11.

6.1.6.

6.2.11.

6.1.7.

6.2.11.

6.1.8.

6.2.2.

6.1.9.

6.2.11.

6.1.10.

6.2.2.

6.1.11.

6.2.2.

6.1.12.

6.2.12.

6.2.3.

6.2.2.

6.2.4.

6.2.2.

6.2.5.

6.2.2.

6.2.6.

6.2.2.

6.2.7.

6.2.2.

6.2.8.

6.2.2.

6.2.9.

6.2.2.

6.5.2.

6.5.6.

6.6.

6.26.1.

6.8.4.

6.25.4.

6.13.1.

6.24.4.

6.13.2.

6.24.4.

6.13.3.

6.24.4.

6.14.

6.24.1.

6.15.1.

6.24.10.

6.15.2.

6.24.10.

6.18.

7.3.4.

6.24.2.

6.24.1.

6.24.3.

6.24.1.

6.24.5.

6.24.4.

6.24.6.

6.24.4.

6.24.7.

6.24.4.

6.24.8.

6.24.4.

6.24.9.

6.24.4.

6.25.3.

6.24.10.

6.26.2.

6.26.1.

6.26.3.

6.26.1.

6.26.4.

6.26.1.

6.26.5.

6.26.1.

6.26.6.

6.26.1.

7.   Prioritārais koridors “Dienvidu gāzes koridors” (“
  SGC
  ”)

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 7.1.1.
  Izņemtie projekti: “Trans Anatolian Pipeline” |
| 7.1.2. |
| 7.1.5. |
| 7.1.7. |
| 7.2.1. |
| 7.2.2. |
| 7.2.3. |
| 7.4.1. |
| 7.4.2. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

7.1.1.

Izņemtie projekti: “Trans Anatolian Pipeline”

7.1.2.

7.1.5.

7.1.7.

7.2.1.

7.2.2.

7.2.3.

7.4.1.

7.4.2.

| Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP |
| --- |
| Projekta sākotnējais KIP numurs | Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts |
| 7.1.6. | 7.1.3. |
| 7.1.4. | 7.3.3. |
| 7.3.2. | 7.5. |

Projekti, kas otrajā un/vai trešajā KIP sarakstā kļuvuši par daļu no citiem KIP

Projekta sākotnējais KIP numurs

Tā KIP numurs, kurā projekts ir iekļauts

7.1.6.

7.1.3.

7.1.4.

7.3.3.

7.3.2.

7.5.

8.   Prioritārais koridors “Baltijas enerģētikas tirgus starpsavienojumi attiecībā uz gāzi” (“
  BEMIP Gas
  ”)

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 8.1.1. |
| 8.1.2.1. |
| 8.1.2.2. |
| 8.1.2.3. |
| 8.1.2.4. |
| 8.2.2. |
| 8.2.3. |
| 8.4. |
| 8.6. |
| 8.7. |
| 8.8. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

8.1.1.

8.1.2.1.

8.1.2.2.

8.1.2.3.

8.1.2.4.

8.2.2.

8.2.3.

8.4.

8.6.

8.7.

8.8.

9.   Prioritārais koridors “Naftas piegāžu savienojumi Austrumeiropas vidienē” (“
  OSC
  ”)

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 9.3. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

9.3.

10.   Prioritārā tematiskā joma “Viedo tīklu ieviešana”

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 10.1. |
| 10.2. |
| 10.5. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

10.1.

10.2.

10.5.

11.   Prioritārā tematiskā joma “Elektromaģistrāles”

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 1.5. |
| 1.7.4. |
| 2.2. |
| 2.4. |
| 2.5.1. |
| 3.1.3. |
| 4.1. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

1.5.

1.7.4.

2.2.

2.4.

2.5.1.

3.1.3.

4.1.

12.   Prioritārā tematiskā joma “Oglekļa dioksīda pārrobežu tīkls”

| To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata |
| --- |
| 12.1. |

To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata

12.1.

---

| 11.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/390

(2020. gada 10. marts),

ar ko 312. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002 (2002. gada 27. maijs), ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2020. gada 4. martā nolēma pievienot divus ierakstus to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2020. gada 4. martā nolēma pievienot divus ierakstus to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums.

| (4) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 10. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

---

(1)  
  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļā “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” pievieno šādus ierakstus:

| 1. | “Jamaah Ansharut Daulah (alias: a) Jemaah Anshorut Daulah; b) Jamaah Ansharut Daulat. Cita informācija: izveidota 2015. gadā kā Indonēzijas ekstrēmistu grupas jumta organizācija, kas apliecināja uzticību toreizējam ISIL vadonim Abu Bakr al-Baghdadi. Saistīta ar organizāciju “Irākas un Levantes Islāma valsts”, iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā (QDe.115). 7.e panta e) punktā minētais paziņošanas datums: 4.3.2020.”; |
| --- | --- |

1.

“Jamaah Ansharut Daulah (alias: a) Jemaah Anshorut Daulah; b) Jamaah Ansharut Daulat. Cita informācija: izveidota 2015. gadā kā Indonēzijas ekstrēmistu grupas jumta organizācija, kas apliecināja uzticību toreizējam ISIL vadonim Abu Bakr al-Baghdadi. Saistīta ar organizāciju “Irākas un Levantes Islāma valsts”, iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā (QDe.115). 7.e panta e) punktā minētais paziņošanas datums: 4.3.2020.”;

| 2. | “Organizācija “Irākas un Levantes Islāma valsts Lībijā” (oriģinālajā rakstībā: الدولة الإسلامية في العراق والشام – ليبيا) (alias: a) Islamic state of Iraq and the Levant in Libya; b) Wilayat Barqa; c) Wilayat Fezzan; d) Wilayat Tripolitania; e) Wilayat Tarablus; f) Wilayat Al-Tarablus. Cita informācija: izveidota 2014. gada novembrī pēc Abu Bakr Al-Baghdadi paziņojuma, iekļauta sarakstā kā Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Saistīta ar organizāciju “Irākas un Levantes Islāma valsts”, iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā (QDe.115). 7.e panta e) punktā minētais paziņošanas datums: 4.3.2020.”; |
| --- | --- |

2.

“Organizācija “Irākas un Levantes Islāma valsts Lībijā” (oriģinālajā rakstībā: الدولة الإسلامية في العراق والشام – ليبيا) (alias: a) Islamic state of Iraq and the Levant in Libya; b) Wilayat Barqa; c) Wilayat Fezzan; d) Wilayat Tripolitania; e) Wilayat Tarablus; f) Wilayat Al-Tarablus. Cita informācija: izveidota 2014. gada novembrī pēc Abu Bakr Al-Baghdadi paziņojuma, iekļauta sarakstā kā Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Saistīta ar organizāciju “Irākas un Levantes Islāma valsts”, iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā (QDe.115). 7.e panta e) punktā minētais paziņošanas datums: 4.3.2020.”;

| 3. | “Organizācija “Irākas un Levantes Islāma valsts Jemenā” (oriģinālajā rakstībā: الدولة الإسلامية في العراق والشام – اليمن) (alias: a) Islamic State of Iraq and the Levant of Yemen; b) Islamic State in Yemen; c) ISIL in Yemen; d) ISIS in Yemen; e) Wilayat al-Yemen, Province of Yemen. Cita informācija: izveidota 2014. gada novembrī pēc tam, kad Abu Bakr Al-Baghdadi pieņēma uzticības zvērestu, iekļauta sarakstā kā Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Saistīta ar organizāciju “Irākas un Levantes Islāma valsts”, iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā (QDe.115). 7.e panta e) punktā minētais paziņošanas datums: 4.3.2020.” |
| --- | --- |

3.

“Organizācija “Irākas un Levantes Islāma valsts Jemenā” (oriģinālajā rakstībā: الدولة الإسلامية في العراق والشام – اليمن) (alias: a) Islamic State of Iraq and the Levant of Yemen; b) Islamic State in Yemen; c) ISIL in Yemen; d) ISIS in Yemen; e) Wilayat al-Yemen, Province of Yemen. Cita informācija: izveidota 2014. gada novembrī pēc tam, kad Abu Bakr Al-Baghdadi pieņēma uzticības zvērestu, iekļauta sarakstā kā Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Saistīta ar organizāciju “Irākas un Levantes Islāma valsts”, iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā (QDe.115). 7.e panta e) punktā minētais paziņošanas datums: 4.3.2020.”

---

LĒMUMI

| 11.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2020/391

(2019. gada 20. septembris)

par pasākumu SA.34402 – 2015/C (ex 2015/NN), ko Vācija īstenojusi par labu Hochschul-Informations-System GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 6836)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma attiecīgajām personām iesniegt piezīmes (1) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2012. gada 15. martā saņēma uzņēmuma Datenlotsen Informationssisteme GmbH (“Datenlotsen” jeb “sūdzības iesniedzējs”) sūdzību, kurā apgalvots, ka tiešās dotācijas un atbrīvojums no nodokļiem par labu publiskajam uzņēmumam Hochschul-Informations-System GmbH (“HIS”) Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta nozīmē ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2012. gada 15. martā saņēma uzņēmuma Datenlotsen Informationssisteme GmbH (“Datenlotsen” jeb “sūdzības iesniedzējs”) sūdzību, kurā apgalvots, ka tiešās dotācijas un atbrīvojums no nodokļiem par labu publiskajam uzņēmumam Hochschul-Informations-System GmbH (“HIS”) Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta nozīmē ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Datenlotsen Informationssisteme GmbH

Datenlotsen

Hochschul-Informations-System GmbH

HIS

| (2) | Komisija 2015. gada 23. decembra vēstulē (“lēmums par procedūras sākšanu”) informēja Vāciju par lēmumu attiecībā uz iepriekš minētajiem pasākumiem sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2015. gada 23. decembra vēstulē (“lēmums par procedūras sākšanu”) informēja Vāciju par lēmumu attiecībā uz iepriekš minētajiem pasākumiem sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (3) | Lēmums par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) tika publicēts 2016. gada 4. martā, un ieinteresētās personas tika uzaicinātas iesniegt piezīmes par pasākumiem. Lēmums par procedūras sākšanu tika nosūtīts sūdzības iesniedzējam 2016. gada 13. janvārī. Vācija uz lēmumu par procedūras sākšanu atbildēja ar 2016. gada 23. februāra vēstuli. |
| --- | --- |

(3)

Lēmums par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) tika publicēts 2016. gada 4. martā, un ieinteresētās personas tika uzaicinātas iesniegt piezīmes par pasākumiem. Lēmums par procedūras sākšanu tika nosūtīts sūdzības iesniedzējam 2016. gada 13. janvārī. Vācija uz lēmumu par procedūras sākšanu atbildēja ar 2016. gada 23. februāra vēstuli.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (4) | Komisija saņēma ieinteresēto personu piezīmes laikposmā no 2016. gada 16. marta līdz 4. maijam. Ar 2016. gada 24. maija vēstuli šīs piezīmes tika nosūtītas Vācijai, kas 2016. gada 19. jūlija vēstulē izteica savu viedokli par tām. |
| --- | --- |

(4)

Komisija saņēma ieinteresēto personu piezīmes laikposmā no 2016. gada 16. marta līdz 4. maijam. Ar 2016. gada 24. maija vēstuli šīs piezīmes tika nosūtītas Vācijai, kas 2016. gada 19. jūlija vēstulē izteica savu viedokli par tām.

| (5) | Komisija 2017. gada 4. aprīlī un 9. novembrī, 2018. gada 16. martā un 2019. gada 11. februārī, 4. aprīlī un 5. jūnijā pieprasīja no Vācijas papildu informāciju. Vācija atbildēja 2017. gada 6. aprīlī un 21. novembrī, 2018. gada 18. aprīlī un 2019. gada 22. februārī, 17. aprīlī un 5. jūlijā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2017. gada 4. aprīlī un 9. novembrī, 2018. gada 16. martā un 2019. gada 11. februārī, 4. aprīlī un 5. jūnijā pieprasīja no Vācijas papildu informāciju. Vācija atbildēja 2017. gada 6. aprīlī un 21. novembrī, 2018. gada 18. aprīlī un 2019. gada 22. februārī, 17. aprīlī un 5. jūlijā.

| (6) | Sūdzības iesniedzējs 2016. gada 4. novembrī, 2017. gada 9. februārī, 31. maijā un 5. oktobrī iesniedza papildu informāciju par pasākumiem. |
| --- | --- |

(6)

Sūdzības iesniedzējs 2016. gada 4. novembrī, 2017. gada 9. februārī, 31. maijā un 5. oktobrī iesniedza papildu informāciju par pasākumiem.

2.   PASĀKUMU SĪKS APRAKSTS

PASĀKUMU SĪKS APRAKSTS

2.1.   Faktu apraksts

Faktu apraksts

| (7) | HIS GmbH kā bezpeļņas organizāciju 1969. gadā dibināja fonds Stiftung Volkspowenwerk. Valsts (Bund) un federālās zemes (Länder) 1976. gadā iegādājās visas HIS GmbH daļas (3) un līdz tā pārveidošanai par kooperatīvu turēja to savā īpašumā (4) (sk. 15. apsvērumu). HIS mērķis bija atbalstīt augstākās izglītības iestādes un kompetentās administratīvās struktūras, lai nodrošinātu to racionālu un rentablu darbību augstākās izglītības jomā. |
| --- | --- |

(7)

HIS GmbH kā bezpeļņas organizāciju 1969. gadā dibināja fonds Stiftung Volkspowenwerk. Valsts (Bund) un federālās zemes (Länder) 1976. gadā iegādājās visas HIS GmbH daļas (3) un līdz tā pārveidošanai par kooperatīvu turēja to savā īpašumā (4) (sk. 15. apsvērumu). HIS mērķis bija atbalstīt augstākās izglītības iestādes un kompetentās administratīvās struktūras, lai nodrošinātu to racionālu un rentablu darbību augstākās izglītības jomā.

HIS GmbH

Stiftung Volkspowenwerk

Bund

Länder

HIS GmbH

3

4

HIS

| (8) | HIS darbojās kā bezpeļņas organizācija (5), lai gan 1976. gadā tas tika dibināts kā sabiedrība ar ierobežotu atbildību, ko reglamentē privāttiesības (GmbH). Tā dibināšanas akti bija konsorcija līgums (Konsortialvertrag), t. i., līgumiska vienošanās starp valsti un federālajām zemēm, kurā bija noteikta HIS īpašnieku sadarbības kārtība un pienākumi, un statūti (Satzung). Gada darbības mērķi un parametri tika noteikti gada darba programmās/darbības plānos. |
| --- | --- |

(8)

HIS darbojās kā bezpeļņas organizācija (5), lai gan 1976. gadā tas tika dibināts kā sabiedrība ar ierobežotu atbildību, ko reglamentē privāttiesības (GmbH). Tā dibināšanas akti bija konsorcija līgums (Konsortialvertrag), t. i., līgumiska vienošanās starp valsti un federālajām zemēm, kurā bija noteikta HIS īpašnieku sadarbības kārtība un pienākumi, un statūti (Satzung). Gada darbības mērķi un parametri tika noteikti gada darba programmās/darbības plānos.

HIS

5

GmbH

Konsortialvertrag

HIS

Satzung

| (9) | Saskaņā ar statūtiem uzraudzības padomē bija federālo zemju, augstākās izglītības iestāžu rektoru konferences (asociācija, kas apvieno Vācijas universitātes un citas augstākās izglītības iestādes, kuras ir publiskas vai kuras atzinusi valsts) un federālo iestāžu iecelti locekļi. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar statūtiem uzraudzības padomē bija federālo zemju, augstākās izglītības iestāžu rektoru konferences (asociācija, kas apvieno Vācijas universitātes un citas augstākās izglītības iestādes, kuras ir publiskas vai kuras atzinusi valsts) un federālo iestāžu iecelti locekļi.

| (10) | HIS mērķi ietvēra augstākās izglītības iestāžu pārvaldībā izmantojamu informācijas sistēmu ieviešanu un īstenošanu (6). |
| --- | --- |

(10)

HIS mērķi ietvēra augstākās izglītības iestāžu pārvaldībā izmantojamu informācijas sistēmu ieviešanu un īstenošanu (6).

HIS

6

| (11) | Saskaņā ar konsorcija līgumu un statūtiem līgumslēdzējas puses (valsts un federālās zemes) apņēmās kopīgi segt HIS resursu vajadzības un finansējumam bija jāsedz HIS materiālās vajadzības, ja iepriekš minētās darbības nenestu pietiekamus ieņēmumus, lai HIS varētu veikt tam uzticētos uzdevumus. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar konsorcija līgumu un statūtiem līgumslēdzējas puses (valsts un federālās zemes) apņēmās kopīgi segt HIS resursu vajadzības un finansējumam bija jāsedz HIS materiālās vajadzības, ja iepriekš minētās darbības nenestu pietiekamus ieņēmumus, lai HIS varētu veikt tam uzticētos uzdevumus.

HIS

HIS

HIS

| (12) | HIS produkti nepārtraukti atbalstīja šādus administratīvos procesus: pieteikumu un uzņemšanas pārvaldība, studentu administrācija, eksāmenu administrācija, personāla un darbvietu administrācija. HIS IT sistēmas (piemēram, jaunās paaudzes programmatūra HISinOne (7)) tiek izmantotas vairāk nekā 200 publiskās un reliģiskās augstākās izglītības iestādēs Vācijā (8). |
| --- | --- |

(12)

HIS produkti nepārtraukti atbalstīja šādus administratīvos procesus: pieteikumu un uzņemšanas pārvaldība, studentu administrācija, eksāmenu administrācija, personāla un darbvietu administrācija. HIS IT sistēmas (piemēram, jaunās paaudzes programmatūra HISinOne (7)) tiek izmantotas vairāk nekā 200 publiskās un reliģiskās augstākās izglītības iestādēs Vācijā (8).

HIS

HIS

HISinOne

7

8

| (13) | HIS izveides mērķis bija nodrošināt ilgtermiņā un pastāvīgi pieejamu pakalpojumu klāstu, kas nebūtu orientēts uz peļņas maksimizēšanu, bet vienīgi uz augstākās izglītības prasību izpildi augstākās izglītības informācijas tehnoloģiju jomā. Lai atvieglotu šā pakalpojumu klāsta nodrošinājumu, HIS kopš tā dibināšanas ir nepārtraukti saņēmis valsts subsīdijas tiešu dotāciju veidā. Kā bezpeļņas/sabiedriskā labuma organizācija HIS bija atbrīvots arī no uzņēmumu ienākuma nodokļa (Körperschaftsteuer) (9) un komercdarbības nodokļa (Gewerbesteuer) (10). |
| --- | --- |

(13)

HIS izveides mērķis bija nodrošināt ilgtermiņā un pastāvīgi pieejamu pakalpojumu klāstu, kas nebūtu orientēts uz peļņas maksimizēšanu, bet vienīgi uz augstākās izglītības prasību izpildi augstākās izglītības informācijas tehnoloģiju jomā. Lai atvieglotu šā pakalpojumu klāsta nodrošinājumu, HIS kopš tā dibināšanas ir nepārtraukti saņēmis valsts subsīdijas tiešu dotāciju veidā. Kā bezpeļņas/sabiedriskā labuma organizācija HIS bija atbrīvots arī no uzņēmumu ienākuma nodokļa (Körperschaftsteuer) (9) un komercdarbības nodokļa (Gewerbesteuer) (10).

HIS

HIS

HIS

Körperschaftsteuer

9

Gewerbesteuer

10

| (14) | Sākumā HIS nodrošināja savus produktus un pakalpojumus augstskolām bez maksas. Taču 1997. gadā uzņēmums sāka no publiskajām augstākās izglītības iestādēm iekasēt maksu, saglabājot finansējuma (kas faktiski bija zaudējumu finansējums) raksturu pēc būtības neskartu. Finansējums atkal tika mainīts 2003. gadā, kad maksa tika pārveidota par cenām, ko noteica uzraudzības padome. Tas ļāva ievērojami palielināt HIS darbības līdzfinansējumu, ko nodrošināja augstskolas, proti, no 35,7 % 2002. gadā līdz 74,1 % 2013. gadā. HIS2013. gada 16. septembrī formāli atdalīja augstākās izglītības attīstības un augstākās izglītības pētniecības jomu un nodeva tās neatkarīgai iestādei, ko finansēja valsts un federālās zemes. Augstākās izglītības IT atbalsta pakalpojumus paturēja HIS IT. Turpmāk apzīmējums HIS IT tiks lietots arī attiecībā uz laikposmu pirms 2013. gada, lai norādītu darījumu datus vai atsauktos uz citiem faktiem, kas bija saistīti konkrēti ar HIS aktivitātēm IT jomā. |
| --- | --- |

(14)

Sākumā HIS nodrošināja savus produktus un pakalpojumus augstskolām bez maksas. Taču 1997. gadā uzņēmums sāka no publiskajām augstākās izglītības iestādēm iekasēt maksu, saglabājot finansējuma (kas faktiski bija zaudējumu finansējums) raksturu pēc būtības neskartu. Finansējums atkal tika mainīts 2003. gadā, kad maksa tika pārveidota par cenām, ko noteica uzraudzības padome. Tas ļāva ievērojami palielināt HIS darbības līdzfinansējumu, ko nodrošināja augstskolas, proti, no 35,7 % 2002. gadā līdz 74,1 % 2013. gadā. HIS2013. gada 16. septembrī formāli atdalīja augstākās izglītības attīstības un augstākās izglītības pētniecības jomu un nodeva tās neatkarīgai iestādei, ko finansēja valsts un federālās zemes. Augstākās izglītības IT atbalsta pakalpojumus paturēja HIS IT. Turpmāk apzīmējums HIS IT tiks lietots arī attiecībā uz laikposmu pirms 2013. gada, lai norādītu darījumu datus vai atsauktos uz citiem faktiem, kas bija saistīti konkrēti ar HIS aktivitātēm IT jomā.

HIS

HIS

HIS

HIS IT

HIS IT

HIS

| (15) | No 2014. gada 28. janvāraHIS tika pārveidots par kooperatīvu (Genossenschaft) un pārdēvēts par HIS eG. Vācija ir apstiprinājusi, ka kopš 2014. gada 1. janvāraHIS vairs nesaņem tiešas dotācijas. HIS eG finansē tā dalībnieki. Visas federālās zemes (iepriekš HIS daļu īpašnieces) ir HIS eG dalībnieces, un kooperatīvā var iestāties publiskās augstskolas. Iestājoties kooperatīvā, katram dalībniekam ir jāapmaksā vismaz viena kapitāla daļa 5 000 EUR apmērā (maksimālais skaits ir desmit daļas). Dalībnieki maksā arī ikgadēju dalības maksu, un no augstskolām, kas iestājušās kooperatīvā, tiek iekasēta maksa par HIS eG sniegtajiem pakalpojumiem. HIS eG pakalpojumus var izmantot tikai kooperatīva dalībnieki. |
| --- | --- |

(15)

No 2014. gada 28. janvāraHIS tika pārveidots par kooperatīvu (Genossenschaft) un pārdēvēts par HIS eG. Vācija ir apstiprinājusi, ka kopš 2014. gada 1. janvāraHIS vairs nesaņem tiešas dotācijas. HIS eG finansē tā dalībnieki. Visas federālās zemes (iepriekš HIS daļu īpašnieces) ir HIS eG dalībnieces, un kooperatīvā var iestāties publiskās augstskolas. Iestājoties kooperatīvā, katram dalībniekam ir jāapmaksā vismaz viena kapitāla daļa 5 000 EUR apmērā (maksimālais skaits ir desmit daļas). Dalībnieki maksā arī ikgadēju dalības maksu, un no augstskolām, kas iestājušās kooperatīvā, tiek iekasēta maksa par HIS eG sniegtajiem pakalpojumiem. HIS eG pakalpojumus var izmantot tikai kooperatīva dalībnieki.

HIS

Genossenschaft

HIS eG

HIS

HIS eG

HIS

HIS eG

HIS eG

HIS eG

2.2.   Sūdzība

Sūdzība

| (16) | Sūdzības iesniedzējs Datenlotsen GmbH ir Vācijas uzņēmums, kas kopš 1993. gada darbojas augstskolu IT sistēmu tirgū. Datenlotsen ir norādījis, ka tā klientu vidū ir vairāk nekā 70 augstskolu Vācijā, Austrijā un Šveicē, kurām tas nodrošina integrētu IT programmatūru un augstskolu pārvaldības atbalstu. Tā pamatprodukts ir CampusNet. |
| --- | --- |

(16)

Sūdzības iesniedzējs Datenlotsen GmbH ir Vācijas uzņēmums, kas kopš 1993. gada darbojas augstskolu IT sistēmu tirgū. Datenlotsen ir norādījis, ka tā klientu vidū ir vairāk nekā 70 augstskolu Vācijā, Austrijā un Šveicē, kurām tas nodrošina integrētu IT programmatūru un augstskolu pārvaldības atbalstu. Tā pamatprodukts ir CampusNet.

Datenlotsen GmbH

Datenlotsen

CampusNet

| (17) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka nelikumīgs valsts finansējums ir ļāvis HIS līdz 2013. gada 31. decembrim piedāvāt programmatūru Vācijas un ārvalstu publiskām un privātām augstskolām, neiekasējot maksu par licenci, kā arī piedāvāt programmatūras atbalsta pakalpojumus par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu un zemāka nekā konkurentu cena, un kopumā ir kavējis programmatūras tirgus attīstību Vācijā. HIS piedāvātie pakalpojumi esot konkurējuši ar sūdzības iesniedzēja komercpakalpojumiem. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka ikgadējais valsts finansējums esot nepaziņots darbības atbalsts (11), ko HIS esot saņēmis gandrīz 40 gadus. |
| --- | --- |

(17)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka nelikumīgs valsts finansējums ir ļāvis HIS līdz 2013. gada 31. decembrim piedāvāt programmatūru Vācijas un ārvalstu publiskām un privātām augstskolām, neiekasējot maksu par licenci, kā arī piedāvāt programmatūras atbalsta pakalpojumus par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu un zemāka nekā konkurentu cena, un kopumā ir kavējis programmatūras tirgus attīstību Vācijā. HIS piedāvātie pakalpojumi esot konkurējuši ar sūdzības iesniedzēja komercpakalpojumiem. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka ikgadējais valsts finansējums esot nepaziņots darbības atbalsts (11), ko HIS esot saņēmis gandrīz 40 gadus.

HIS

HIS

11

HIS

| (18) | Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka HIS esot saņēmis nodokļu atbrīvojumus, konkrēti, atbrīvojumus saskaņā ar Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumu, Komercdarbības nodokļa likumu un Pievienotās vērtības nodokļa likumu. |
| --- | --- |

(18)

Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka HIS esot saņēmis nodokļu atbrīvojumus, konkrēti, atbrīvojumus saskaņā ar Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumu, Komercdarbības nodokļa likumu un Pievienotās vērtības nodokļa likumu.

HIS

| (19) | Sūdzības iesniedzējs turklāt izsaka apgalvojumus par iespējamu valsts atbalstu HIS eG labā Tomēr, kā skaidri norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 16. apsvērumā, minētie apgalvojumi nav saistīti ar formālo izmeklēšanu šajā valsts atbalsta lietā, tāpēc tie šajā lēmumā netiks aplūkoti. |
| --- | --- |

(19)

Sūdzības iesniedzējs turklāt izsaka apgalvojumus par iespējamu valsts atbalstu HIS eG labā Tomēr, kā skaidri norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 16. apsvērumā, minētie apgalvojumi nav saistīti ar formālo izmeklēšanu šajā valsts atbalsta lietā, tāpēc tie šajā lēmumā netiks aplūkoti.

HIS eG

2.3.   Vācijas argumenti pirms lēmuma par procedūras sākšanu

Vācijas argumenti pirms lēmuma par procedūras sākšanu

| (20) | Vācija apgalvoja, ka pasākumi nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Pirmkārt, HIS neesot uzņēmums, bet publiska iekšēja organizācija, kura darbojas izglītības jomā un kuras darbība galvenokārt nav saimnieciska rakstura. Otrkārt, HIS darbība atbilstot valsts uzdevumiem izglītības jomā, kas ietver augstskolu nodrošināšanu ar cilvēkresursiem, finanšu un organizatoriskiem resursiem. |
| --- | --- |

(20)

Vācija apgalvoja, ka pasākumi nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Pirmkārt, HIS neesot uzņēmums, bet publiska iekšēja organizācija, kura darbojas izglītības jomā un kuras darbība galvenokārt nav saimnieciska rakstura. Otrkārt, HIS darbība atbilstot valsts uzdevumiem izglītības jomā, kas ietver augstskolu nodrošināšanu ar cilvēkresursiem, finanšu un organizatoriskiem resursiem.

HIS

HIS

| (21) | Vācija arī apgalvoja, ka ar finansējumu no valsts līdzekļiem HIS neesot saņēmis priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo priekšrocība ar valsts finansēto augstskolu starpniecību esot pilnīgi nodota atpakaļ Vācijai. Vācija turklāt uzskatīja, ka visu publisko augstskolu IT risinājumu apvienošana vienā veidojumā, t. i., HIS GmbH, ir bijis ekonomiski racionāls un tirgus nosacījumiem atbilstošs lēmums. |
| --- | --- |

(21)

Vācija arī apgalvoja, ka ar finansējumu no valsts līdzekļiem HIS neesot saņēmis priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo priekšrocība ar valsts finansēto augstskolu starpniecību esot pilnīgi nodota atpakaļ Vācijai. Vācija turklāt uzskatīja, ka visu publisko augstskolu IT risinājumu apvienošana vienā veidojumā, t. i., HIS GmbH, ir bijis ekonomiski racionāls un tirgus nosacījumiem atbilstošs lēmums.

HIS

HIS GmbH

| (22) | Pakārtoti Vācijas iestādes apgalvoja, ka ikgadējais valsts finansējums:






  a) | attiecoties uz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (PVTN) LESD 106. panta 2. punkta izpratnē; vai |
| --- | --- | --- |

(22)

Pakārtoti Vācijas iestādes apgalvoja, ka ikgadējais valsts finansējums:

a)

attiecoties uz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (PVTN) LESD 106. panta 2. punkta izpratnē; vai

| b) | saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2015/1589 (12) (“Procedūras regula”) esot pastāvošs atbalsts, kas kļuvis par atbalstu iekšējā tirgus attīstības dēļ, konkrētāk, HIS produktu tirgus attīstības dēļ. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2015/1589 (12) (“Procedūras regula”) esot pastāvošs atbalsts, kas kļuvis par atbalstu iekšējā tirgus attīstības dēļ, konkrētāk, HIS produktu tirgus attīstības dēļ.

12

HIS

| (23) | Visbeidzot, Vācija norādīja, ka tiešais valsts finansējums (deficīta finansējums tiešu dotāciju veidā) 2013. gada 31. decembrī tika atcelts. Attiecībā uz varbūtējiem nodokļu pasākumiem Vācija apgalvoja, ka atbrīvojumi esot Vācijas nodokļu tiesību aktu pareizas piemērošanas sekas. |
| --- | --- |

(23)

Visbeidzot, Vācija norādīja, ka tiešais valsts finansējums (deficīta finansējums tiešu dotāciju veidā) 2013. gada 31. decembrī tika atcelts. Attiecībā uz varbūtējiem nodokļu pasākumiem Vācija apgalvoja, ka atbrīvojumi esot Vācijas nodokļu tiesību aktu pareizas piemērošanas sekas.

2.4.   Oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

Oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

| (24) | Lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai tiešās dotācijas un nodokļu pasākumi, kas līdz 2013. gada 31. decembrim tika īstenoti par labu HIS (13), ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un, ja ir, vai tas ir kvalificējams kā saderīgs pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(24)

Lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai tiešās dotācijas un nodokļu pasākumi, kas līdz 2013. gada 31. decembrim tika īstenoti par labu HIS (13), ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un, ja ir, vai tas ir kvalificējams kā saderīgs pastāvošs atbalsts.

HIS

13

2.4.1.   Atbalsta esība

Atbalsta esība

| (25) | Attiecībā uz valsts atbalsta pastāvēšanu lēmumā par procedūras sākšanu Komisija šaubījās, vai pastāv vairāki nepieciešami kritēriji, kas ļautu secināt, ka pasākumi nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz valsts atbalsta pastāvēšanu lēmumā par procedūras sākšanu Komisija šaubījās, vai pastāv vairāki nepieciešami kritēriji, kas ļautu secināt, ka pasākumi nav valsts atbalsts.

| (26) | Pirmkārt, Komisija izvirzīja jautājumu, vai HIS GmbH ir vai nav uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Konkrētāk, Komisija apšaubīja, ka HIS darbība nebija saimnieciska, tāpēc ka 1) HIS bija instruments, kas tika izmantots “publiskā iekšējā struktūrā” izglītības jomā (14), vai tāpēc ka 2) HIS darbības, konkrētāk, programmatūras nodrošināšana augstskolām, “pēc būtības, mērķa un saskaņā ar tās regulējošiem noteikumiem (15)” bija cieši saistītas ar publiska valsts uzdevuma izpildi (16). Spriedumā Compass-Datenbank lietā Tiesa ir konstatējusi, ka 1) datu vākšana saistībā ar uzņēmumiem, pamatojoties uz pienākumu publiskot datus, kas uzlikts uzņēmumiem un nav atdalāms no šo datu vākšanas un turēšanas, nav saimnieciska darbība (17). Komisija izteica šaubas attiecībā uz apgalvojumu, ka HIS darbība neesot saimnieciska rakstura, ņemot vērā šādus faktus:






  a) | daži HIS piedāvātās programmatūras elementi neattiecās konkrēti uz izglītību, piemēram, personāla un finanšu pārvaldības elementi; |
| --- | --- | --- |

(26)

Pirmkārt, Komisija izvirzīja jautājumu, vai HIS GmbH ir vai nav uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Konkrētāk, Komisija apšaubīja, ka HIS darbība nebija saimnieciska, tāpēc ka 1) HIS bija instruments, kas tika izmantots “publiskā iekšējā struktūrā” izglītības jomā (14), vai tāpēc ka 2) HIS darbības, konkrētāk, programmatūras nodrošināšana augstskolām, “pēc būtības, mērķa un saskaņā ar tās regulējošiem noteikumiem (15)” bija cieši saistītas ar publiska valsts uzdevuma izpildi (16). Spriedumā Compass-Datenbank lietā Tiesa ir konstatējusi, ka 1) datu vākšana saistībā ar uzņēmumiem, pamatojoties uz pienākumu publiskot datus, kas uzlikts uzņēmumiem un nav atdalāms no šo datu vākšanas un turēšanas, nav saimnieciska darbība (17). Komisija izteica šaubas attiecībā uz apgalvojumu, ka HIS darbība neesot saimnieciska rakstura, ņemot vērā šādus faktus:

HIS GmbH

HIS

HIS

14

HIS

15

16

Compass-Datenbank

17

HIS

a)

daži HIS piedāvātās programmatūras elementi neattiecās konkrēti uz izglītību, piemēram, personāla un finanšu pārvaldības elementi;

HIS

| b) | augstskolas, iespējams, nav izmantojušas HIS programmatūru tikai ar saimniecisku darbību nesaistītos nolūkos; |
| --- | --- |

b)

augstskolas, iespējams, nav izmantojušas HIS programmatūru tikai ar saimniecisku darbību nesaistītos nolūkos;

HIS

| c) | konkurentu pastāvēšana tirgū varētu likt apšaubīt apgalvojumu, ka HIS ir veicis nesaimniecisku darbību, kas ir papildinoša publiskajam uzdevumam nodrošināt augstāko izglītību; |
| --- | --- |

c)

konkurentu pastāvēšana tirgū varētu likt apšaubīt apgalvojumu, ka HIS ir veicis nesaimniecisku darbību, kas ir papildinoša publiskajam uzdevumam nodrošināt augstāko izglītību;

HIS

| d) | HIS IT pakalpojumu sniegšana privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām neizskatās pēc nesaimnieciskas darbības. Saistībā ar pakalpojumu sniegšanu privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām Vācija apgalvoja, ka ar šo darbību saistītā grāmatvedība esot nodalīta no grāmatvedības, kas saistīta ar pakalpojumiem publiskām augstskolām, taču saskaņā ar lēmumu par procedūras sākšanu Vācija nav sniegusi tam pierādījumus. |
| --- | --- |

d)

HIS IT pakalpojumu sniegšana privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām neizskatās pēc nesaimnieciskas darbības. Saistībā ar pakalpojumu sniegšanu privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām Vācija apgalvoja, ka ar šo darbību saistītā grāmatvedība esot nodalīta no grāmatvedības, kas saistīta ar pakalpojumiem publiskām augstskolām, taču saskaņā ar lēmumu par procedūras sākšanu Vācija nav sniegusi tam pierādījumus.

HIS

| (27) | Otrkārt, lēmumā par procedūras sākšanu Komisija izteica šaubas attiecībā uz to, vai ar tiešajām dotācijām HIS tika vai netika piešķirta selektīva priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo valsts finansējums, ko HIS izmantoja, iespējams, netika pilnīgi nodots atpakaļ valstij (ar augstskolu starpniecību). Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka HIS piešķirtās tiešās dotācijas varētu neatbilst tirgus ekonomikas dalībnieka principam. |
| --- | --- |

(27)

Otrkārt, lēmumā par procedūras sākšanu Komisija izteica šaubas attiecībā uz to, vai ar tiešajām dotācijām HIS tika vai netika piešķirta selektīva priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo valsts finansējums, ko HIS izmantoja, iespējams, netika pilnīgi nodots atpakaļ valstij (ar augstskolu starpniecību). Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka HIS piešķirtās tiešās dotācijas varētu neatbilst tirgus ekonomikas dalībnieka principam.

HIS

HIS

HIS

| (28) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika paustas šaubas par to, vai HIS piešķirtie nodokļu atbrīvojumi radīja HIS selektīvu priekšrocību, ko citi bezpeļņas/sabiedriskā labuma uzņēmumi, kuri veica saimniecisku darbību, nevarēja izmantot. Kopumā Komisija apšaubīja, vai attiecīgie atbrīvojumi HIS ir pareizi piemēroti. |
| --- | --- |

(28)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika paustas šaubas par to, vai HIS piešķirtie nodokļu atbrīvojumi radīja HIS selektīvu priekšrocību, ko citi bezpeļņas/sabiedriskā labuma uzņēmumi, kuri veica saimniecisku darbību, nevarēja izmantot. Kopumā Komisija apšaubīja, vai attiecīgie atbrīvojumi HIS ir pareizi piemēroti.

HIS

HIS

HIS

| (29) | Treškārt, Komisija izteica šaubas par to, vai ir izpildīti PVTN nosacījumi, ņemot vērā, ka līgumus un citas tiesību normas, kas attiecās uz HIS darbību, nevarēja uzskatīt par “pilnvarojuma” aktiem un ka iepriekš nebija izveidots mehānisms pārmērīgas kompensācijas novēršanai, kam saskaņā ar spriedumu Altmark (18) lietā ir jāpastāv, lai varētu konstatēt, ka pasākumi nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(29)

Treškārt, Komisija izteica šaubas par to, vai ir izpildīti PVTN nosacījumi, ņemot vērā, ka līgumus un citas tiesību normas, kas attiecās uz HIS darbību, nevarēja uzskatīt par “pilnvarojuma” aktiem un ka iepriekš nebija izveidots mehānisms pārmērīgas kompensācijas novēršanai, kam saskaņā ar spriedumu Altmark (18) lietā ir jāpastāv, lai varētu konstatēt, ka pasākumi nav valsts atbalsts.

HIS

Altmark

18

| (30) | Komisija uzskatīja, ka gadījumā, ja pasākumi būtu valsts atbalsts, tie visticamāk radītu vai vismaz draudētu radīt konkurences izkropļojumus. Tāpat nevarēja izslēgt iespēju, ka tie ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(30)

Komisija uzskatīja, ka gadījumā, ja pasākumi būtu valsts atbalsts, tie visticamāk radītu vai vismaz draudētu radīt konkurences izkropļojumus. Tāpat nevarēja izslēgt iespēju, ka tie ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm.

2.4.2.   Atzīšana par jaunu atbalstu

Atzīšana par jaunu atbalstu

| (31) | Ja tiktu konstatēts, ka pastāv valsts atbalsts, Komisija šaubījās, vai attiecīgos pasākumus varētu uzskatīt par pastāvošu atbalstu LESD 107. panta 1. punkta un Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunkta izpratnē, kā apgalvoja Vācija. |
| --- | --- |

(31)

Ja tiktu konstatēts, ka pastāv valsts atbalsts, Komisija šaubījās, vai attiecīgos pasākumus varētu uzskatīt par pastāvošu atbalstu LESD 107. panta 1. punkta un Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunkta izpratnē, kā apgalvoja Vācija.

| (32) | Vācija apgalvoja, ka HIS ikgadējais finansējums kā shēma ir jāuzskata par pastāvošu atbalstu, jo tā piešķiršanas laikā (1976. gadā) HIS piedāvāto produktu un pakalpojumu tirgus nepastāvēja, tāpēc ikgadējais finansējums nevarēja būt valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisija uzskatīja, ka attiecīgo IT produktu un pakalpojumu tirgus Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunkta izpratnē varētu būt attīstījies kopš HIS GmbH dibināšanas (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 191. apsvērumu), tāpēc kopš šā tirgus izveidošanās HIS GmbH varētu būt izmantojis valsts atbalstu. Tomēr lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka Vācija nav iesniegusi pietiekamus pierādījumus tam, ka 1976. gadā, kad HIS jau darbojās, tirgus nepastāvēja. Papildus pierādījumiem, ka pārskata perioda sākumā nepastāvēja tirgus, Vācijai bija jāpierāda, ka shēma nav būtiski mainīta, kopš tā kļuva par valsts atbalstu. Komisija norādīja, ka finansējuma instrumenta izmaiņas ir uzskatāmas par būtiskām, ja ir mainīti tā galvenie elementi, piemēram, gūstamā labuma veids, pasākuma mērķis, juridiskais pamats, labumu gūstošo uzņēmumu loks vai finansējuma avots. |
| --- | --- |

(32)

Vācija apgalvoja, ka HIS ikgadējais finansējums kā shēma ir jāuzskata par pastāvošu atbalstu, jo tā piešķiršanas laikā (1976. gadā) HIS piedāvāto produktu un pakalpojumu tirgus nepastāvēja, tāpēc ikgadējais finansējums nevarēja būt valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisija uzskatīja, ka attiecīgo IT produktu un pakalpojumu tirgus Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunkta izpratnē varētu būt attīstījies kopš HIS GmbH dibināšanas (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 191. apsvērumu), tāpēc kopš šā tirgus izveidošanās HIS GmbH varētu būt izmantojis valsts atbalstu. Tomēr lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka Vācija nav iesniegusi pietiekamus pierādījumus tam, ka 1976. gadā, kad HIS jau darbojās, tirgus nepastāvēja. Papildus pierādījumiem, ka pārskata perioda sākumā nepastāvēja tirgus, Vācijai bija jāpierāda, ka shēma nav būtiski mainīta, kopš tā kļuva par valsts atbalstu. Komisija norādīja, ka finansējuma instrumenta izmaiņas ir uzskatāmas par būtiskām, ja ir mainīti tā galvenie elementi, piemēram, gūstamā labuma veids, pasākuma mērķis, juridiskais pamats, labumu gūstošo uzņēmumu loks vai finansējuma avots.

HIS

HIS

HIS GmbH

HIS GmbH

HIS

2.4.3.   Atbalsta saderība

Atbalsta saderība

| (33) | Attiecībā uz varbūtējo atbalsta pasākumu saderību Komisija izteica šaubas par to, vai tie būtu saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz attiecīgām pamatnostādnēm, Komisijas Regulu (ES) Nr. 651/2014 (19) vai Komisijas Regulu (ES) Nr. 1407/2013 (20), vai tieši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz varbūtējo atbalsta pasākumu saderību Komisija izteica šaubas par to, vai tie būtu saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz attiecīgām pamatnostādnēm, Komisijas Regulu (ES) Nr. 651/2014 (19) vai Komisijas Regulu (ES) Nr. 1407/2013 (20), vai tieši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

19

20

3.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

3.1.   Ieinteresēto personu, izņemot sūdzības iesniedzēju, piezīmes

Ieinteresēto personu, izņemot sūdzības iesniedzēju, piezīmes

| (34) | Papildus sūdzības iesniedzēja un Vācijas piezīmēm Komisija saņēma 42 iesniegumus galvenokārt no publiskām augstākās izglītības iestādēm, kas izmanto HIS GmbH programmatūru, un mazākiem apakšuzņēmējiem, kuri savu uzņēmumu vajadzībām izmanto HIS GmbH produktu atvērto arhitektūru. Piezīmes iesniedza arī divi programmatūras nodrošinātāji no Itālijas. |
| --- | --- |

(34)

Papildus sūdzības iesniedzēja un Vācijas piezīmēm Komisija saņēma 42 iesniegumus galvenokārt no publiskām augstākās izglītības iestādēm, kas izmanto HIS GmbH programmatūru, un mazākiem apakšuzņēmējiem, kuri savu uzņēmumu vajadzībām izmanto HIS GmbH produktu atvērto arhitektūru. Piezīmes iesniedza arī divi programmatūras nodrošinātāji no Itālijas.

HIS GmbH

HIS GmbH

| (35) | Izņemot abus Itālijas uzņēmumus, ieinteresētās personas uzsver ciešo saikni starp HIS produktu un pakalpojumu funkcionalitāti un augstskolu sistēmu kopumā. |
| --- | --- |

(35)

Izņemot abus Itālijas uzņēmumus, ieinteresētās personas uzsver ciešo saikni starp HIS produktu un pakalpojumu funkcionalitāti un augstskolu sistēmu kopumā.

HIS

| (36) | Augstskolu sistēmas vajadzībām bija jāizstrādā īpaši IT risinājumi, kas būtu pielāgoti publisko augstākās izglītības iestāžu specifiskajām vajadzībām. Tiek norādīts, ka IT risinājumi laika gaitā ir izstrādāti un pielāgoti ciešā sadarbībā starp HIS un ieinteresētajām personām, kas iesniedza piezīmes. Kopš tā dibināšanas 1976. gadā bija izveidojusies cieša saikne starp HIS darbību un publiskajām izglītības iestādēm. Sākotnēji 20. gadsimta 70. gadu vidū HIS sāka izstrādāt programmatūru atsevišķu augstskolu administrācijas nodaļām. Tika izstrādāti risinājumi dažādām administrācijas jomām, kas tomēr nebija savstarpēji saistīti. Astoņdesmito gadu beigās tapa pirmais integrētais augstskolu pārvaldības risinājums HIS-GX. Lai gan produkti un tehnoloģijas laika gaitā mainījās, HIS risinājumiem vienmēr bija līdzīgas funkcijas, piemēram, studentu pieteikšanās un uzņemšanas atbalsts, studentu, absolventu, eksāmenu un kursu administrēšana (21). |
| --- | --- |

(36)

Augstskolu sistēmas vajadzībām bija jāizstrādā īpaši IT risinājumi, kas būtu pielāgoti publisko augstākās izglītības iestāžu specifiskajām vajadzībām. Tiek norādīts, ka IT risinājumi laika gaitā ir izstrādāti un pielāgoti ciešā sadarbībā starp HIS un ieinteresētajām personām, kas iesniedza piezīmes. Kopš tā dibināšanas 1976. gadā bija izveidojusies cieša saikne starp HIS darbību un publiskajām izglītības iestādēm. Sākotnēji 20. gadsimta 70. gadu vidū HIS sāka izstrādāt programmatūru atsevišķu augstskolu administrācijas nodaļām. Tika izstrādāti risinājumi dažādām administrācijas jomām, kas tomēr nebija savstarpēji saistīti. Astoņdesmito gadu beigās tapa pirmais integrētais augstskolu pārvaldības risinājums HIS-GX. Lai gan produkti un tehnoloģijas laika gaitā mainījās, HIS risinājumiem vienmēr bija līdzīgas funkcijas, piemēram, studentu pieteikšanās un uzņemšanas atbalsts, studentu, absolventu, eksāmenu un kursu administrēšana (21).

HIS

HIS

HIS

HIS-GX

HIS

21

| (37) | Vairākas ieinteresētās personas norāda, ka HIS atklātā pirmkoda programmatūra un datu modelis ir ļāvuši augstskolām turpināt attīstīt programmproduktus atbilstoši vietējām lietošanas prasībām. Kopumā ieinteresētās personas pauž viedokli, ka attiecīgie programmprodukti ir bijuši ļoti specializēti un pielāgoti, lai pildītu konkrētas funkcijas Vācijas augstskolu sistēmā. |
| --- | --- |

(37)

Vairākas ieinteresētās personas norāda, ka HIS atklātā pirmkoda programmatūra un datu modelis ir ļāvuši augstskolām turpināt attīstīt programmproduktus atbilstoši vietējām lietošanas prasībām. Kopumā ieinteresētās personas pauž viedokli, ka attiecīgie programmprodukti ir bijuši ļoti specializēti un pielāgoti, lai pildītu konkrētas funkcijas Vācijas augstskolu sistēmā.

HIS

| (38) | Vairākas ieinteresētās personas arī norāda, ka HIS darbībai nebija tirgus piekļuvi ierobežojoša efekta. Lielākā daļa respondentu uzskata, ka programmatūras risinājumu tirgus augstākās izglītības nozarei Vācijā ir attīstījies pēdējo 12–14 gadu laikā, t. i., kopš 2005.–2007. gada. Salīdzinoši maza respondentu daļa tomēr norāda, ka tirgus bija izveidojies jau 20. gadsimta 90. gados, lai gan ar daudz ierobežotāku produktu portfeli nekā HIS piedāvājums. Netiek apstrīdēts, ka kopš tā laika darbojas piegādātāji, kas ir nodrošinājuši vismaz daļu no augstskolu pārvaldības lietojumprogrammām, un augstskolām ir bijusi iespēja brīvi izvēlēties vienu vai vairākus no šiem piegādātājiem. Tomēr respondenti norāda, ka pat pašlaik tirgus nav pilnīgi attīstīts, jo nav neviena piegādātāja, kas varētu nodrošināt pakalpojumus pilnā apjomā, kā to dara HIS. |
| --- | --- |

(38)

Vairākas ieinteresētās personas arī norāda, ka HIS darbībai nebija tirgus piekļuvi ierobežojoša efekta. Lielākā daļa respondentu uzskata, ka programmatūras risinājumu tirgus augstākās izglītības nozarei Vācijā ir attīstījies pēdējo 12–14 gadu laikā, t. i., kopš 2005.–2007. gada. Salīdzinoši maza respondentu daļa tomēr norāda, ka tirgus bija izveidojies jau 20. gadsimta 90. gados, lai gan ar daudz ierobežotāku produktu portfeli nekā HIS piedāvājums. Netiek apstrīdēts, ka kopš tā laika darbojas piegādātāji, kas ir nodrošinājuši vismaz daļu no augstskolu pārvaldības lietojumprogrammām, un augstskolām ir bijusi iespēja brīvi izvēlēties vienu vai vairākus no šiem piegādātājiem. Tomēr respondenti norāda, ka pat pašlaik tirgus nav pilnīgi attīstīts, jo nav neviena piegādātāja, kas varētu nodrošināt pakalpojumus pilnā apjomā, kā to dara HIS.

HIS

HIS

HIS

| (39) | Daudzi respondenti arī norāda, ka gadījumā, ja valsts atbalsta pārbaudes procedūras (atbalsta atgūšanas scenārija) rezultātā HIS bankrotētu, tas būtiski ietekmētu Vācijas publisko augstskolu sistēmu. Tiek uzskatīts, ka piegādātāja maiņa būtu saistīta ar ļoti lielām izmaksām un aizņemtu ievērojamu laiku (vismaz 24 mēnešus vai pat 8–10 gadus). HIS aiziešana no tirgus turklāt vājinātu konkurenci, bet HIS programmatūras atklātā pirmkoda raksturs faktiski veicina konkurenci. Kopumā Vācijas publiskās augstākās izglītības iestādes, kuras iesniegušas piezīmes, uzskata, ka iekšēju/pašapgādes risinājumu nodrošinājums to administratīvās pamatdarbības veikšanai, ko piedāvā HIS, ir apmierinošs un būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(39)

Daudzi respondenti arī norāda, ka gadījumā, ja valsts atbalsta pārbaudes procedūras (atbalsta atgūšanas scenārija) rezultātā HIS bankrotētu, tas būtiski ietekmētu Vācijas publisko augstskolu sistēmu. Tiek uzskatīts, ka piegādātāja maiņa būtu saistīta ar ļoti lielām izmaksām un aizņemtu ievērojamu laiku (vismaz 24 mēnešus vai pat 8–10 gadus). HIS aiziešana no tirgus turklāt vājinātu konkurenci, bet HIS programmatūras atklātā pirmkoda raksturs faktiski veicina konkurenci. Kopumā Vācijas publiskās augstākās izglītības iestādes, kuras iesniegušas piezīmes, uzskata, ka iekšēju/pašapgādes risinājumu nodrošinājums to administratīvās pamatdarbības veikšanai, ko piedāvā HIS, ir apmierinošs un būtu jāsaglabā.

HIS

HIS

HIS

HIS

| (40) | Abi Itālijas uzņēmumi par sistēmu izsakās kritiski un uzskata, ka HIS ir guvis labumu no nesaderīga valsts atbalsta. Tie salīdzina HIS atbalsta sistēmu ar situāciju Itālijā, ko tie arī kritizē, jo tā ir saistīta ar valsts atbalstu konkrētam Itālijas augstskolu programmatūras piegādātājam. Viens no uzņēmumiem turklāt norāda, ka judikatūrā, jo īpaši spriedumā lietā Komisija/Itālija, saistībā ar programmatūras piegādi vispārējai valsts administrācijai ir teikts, ka “datu apstrādes sistēmu projektēšana, programmēšana un ekspluatācija ir tehniska rakstura un līdz ar to nav saistīta ar valsts varas īstenošanu” (22). |
| --- | --- |

(40)

Abi Itālijas uzņēmumi par sistēmu izsakās kritiski un uzskata, ka HIS ir guvis labumu no nesaderīga valsts atbalsta. Tie salīdzina HIS atbalsta sistēmu ar situāciju Itālijā, ko tie arī kritizē, jo tā ir saistīta ar valsts atbalstu konkrētam Itālijas augstskolu programmatūras piegādātājam. Viens no uzņēmumiem turklāt norāda, ka judikatūrā, jo īpaši spriedumā lietā Komisija/Itālija, saistībā ar programmatūras piegādi vispārējai valsts administrācijai ir teikts, ka “datu apstrādes sistēmu projektēšana, programmēšana un ekspluatācija ir tehniska rakstura un līdz ar to nav saistīta ar valsts varas īstenošanu” (22).

HIS

HIS

22

3.2.   Sūdzības iesniedzēja piezīmes

Sūdzības iesniedzēja piezīmes

3.2.1.   Pasākumi ir valsts atbalsts.

Pasākumi ir valsts atbalsts.

3.2.1.1.   HIS ir uzņēmums, kas veic saimniecisku darbību

HIS ir uzņēmums, kas veic saimniecisku darbību

| (41) | Sūdzības iesniedzējs norāda, ka tas, vai veidojums ir uzskatāms par uzņēmumu, vienmēr tiek noteikts attiecībā uz konkrētām darbībām. Veidojuma statusam saskaņā ar valsts tiesību aktiem un tā mērķim attiecībā uz peļņas gūšanu nav nozīmes. |
| --- | --- |

(41)

Sūdzības iesniedzējs norāda, ka tas, vai veidojums ir uzskatāms par uzņēmumu, vienmēr tiek noteikts attiecībā uz konkrētām darbībām. Veidojuma statusam saskaņā ar valsts tiesību aktiem un tā mērķim attiecībā uz peļņas gūšanu nav nozīmes.

| (42) | Sūdzības iesniedzējs norāda, ka lēmumā par procedūras sākšanu ir apšaubīts HIS kā uzņēmuma raksturs, pamatojoties uz spriedumu Compass-Datenbank lietā (23). Minētajā spriedumā Tiesa ir atzinusi, ka valsts veiktā uzņēmumu datu publiskošana nav saimnieciska darbība, jo tā ir nešķirami saistīta ar šo datu vākšanu, kas izriet no valsts varas pilnvaru īstenošanas (hoheitliche Befugnisse) (24). Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka faktiskie apstākļi šajā gadījumā atšķiras no faktiskajiem apstākļiem Compass-Datenbank lietā. Compass-Datenbank sprieduma priekšmets ir ar Austrijas komercreģistrā reģistrētiem faktiem un dokumentiem saistītu datu publiskošana, ko veic privātuzņēmumi. Kā īpašu iezīmi sūdzības iesniedzējs min to, ka Compass-Datenbank gadījumā datu publiskošanas darbība bija pilnīgi regulēta un pamatojās uz reģistrā iekļauto uzņēmumu tiesisku ziņošanas pienākumu un no tā izrietošām izpildes pilnvarām. |
| --- | --- |

(42)

Sūdzības iesniedzējs norāda, ka lēmumā par procedūras sākšanu ir apšaubīts HIS kā uzņēmuma raksturs, pamatojoties uz spriedumu Compass-Datenbank lietā (23). Minētajā spriedumā Tiesa ir atzinusi, ka valsts veiktā uzņēmumu datu publiskošana nav saimnieciska darbība, jo tā ir nešķirami saistīta ar šo datu vākšanu, kas izriet no valsts varas pilnvaru īstenošanas (hoheitliche Befugnisse) (24). Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka faktiskie apstākļi šajā gadījumā atšķiras no faktiskajiem apstākļiem Compass-Datenbank lietā. Compass-Datenbank sprieduma priekšmets ir ar Austrijas komercreģistrā reģistrētiem faktiem un dokumentiem saistītu datu publiskošana, ko veic privātuzņēmumi. Kā īpašu iezīmi sūdzības iesniedzējs min to, ka Compass-Datenbank gadījumā datu publiskošanas darbība bija pilnīgi regulēta un pamatojās uz reģistrā iekļauto uzņēmumu tiesisku ziņošanas pienākumu un no tā izrietošām izpildes pilnvarām.

HIS

Compass-Datenbank

23

hoheitliche Befugnisse

24

Compass-Datenbank

Compass-Datenbank

Compass-Datenbank

| (43) | Sūdzības iesniedzējs turklāt apgalvo, ka saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem privātuzņēmumi var īstenot valsts varas pilnvaras, bet tiesības to darīt uzņēmumiem jāpiešķir ar normatīviem aktiem. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka HIS nebija ne valsts varas pilnvaru, ne publiska uzdevuma, ne tiesiska pienākuma sniegt IT pakalpojumus augstskolām. |
| --- | --- |

(43)

Sūdzības iesniedzējs turklāt apgalvo, ka saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem privātuzņēmumi var īstenot valsts varas pilnvaras, bet tiesības to darīt uzņēmumiem jāpiešķir ar normatīviem aktiem. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka HIS nebija ne valsts varas pilnvaru, ne publiska uzdevuma, ne tiesiska pienākuma sniegt IT pakalpojumus augstskolām.

HIS

| (44) | Turpinājumā sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka HIS faktiski sniedza pakalpojumu, ko saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem varēja sniegt arī privātuzņēmumi. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka zināma saikne starp HIS pakalpojumiem un valsts pienākumiem izglītības jomā nevar būt iemesls tam, ka tiek izslēgta iespēja uzskatīt HIS par uzņēmumu. Augstskolām ir vajadzīgi dažādu veidu pakalpojumi, tostarp programmnodrošinājums. Tas, ka augstskolām ir vajadzīgi, piemēram, teksta rediģēšanas pakalpojumi, nenoved pie secinājuma, ka Microsoft nav uzņēmums. |
| --- | --- |

(44)

Turpinājumā sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka HIS faktiski sniedza pakalpojumu, ko saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem varēja sniegt arī privātuzņēmumi. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka zināma saikne starp HIS pakalpojumiem un valsts pienākumiem izglītības jomā nevar būt iemesls tam, ka tiek izslēgta iespēja uzskatīt HIS par uzņēmumu. Augstskolām ir vajadzīgi dažādu veidu pakalpojumi, tostarp programmnodrošinājums. Tas, ka augstskolām ir vajadzīgi, piemēram, teksta rediģēšanas pakalpojumi, nenoved pie secinājuma, ka Microsoft nav uzņēmums.

HIS

HIS

HIS

Microsoft

| (45) | Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka Vispārējā tiesa spriedumā Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (25) lietā ir atzinusi, ka publiskā sektora uzņēmums, kam saskaņā ar normatīviem aktiem bija uzticēts publisks pienākums (iznīcināt mājlopus, kas miruši no dažām infekcijas slimībām, kuras rada veselības apdraudējumu), ir veicis saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(45)

Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka Vispārējā tiesa spriedumā Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (25) lietā ir atzinusi, ka publiskā sektora uzņēmums, kam saskaņā ar normatīviem aktiem bija uzticēts publisks pienākums (iznīcināt mājlopus, kas miruši no dažām infekcijas slimībām, kuras rada veselības apdraudējumu), ir veicis saimniecisku darbību.

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz

25

| (46) | Sūdzības iesniedzējs norāda, ka Vispārējās tiesas spriedumā lietā Spānija/Komisija (26) un Tiesas spriedumā lietā Aéroport de Paris (27) ir atzīts, ka darbība ir saimnieciska, ja tirgū ir konkurenti. Sūdzības iesniedzējs min vēl divas lietas: uz pirmo no tām attiecas Komisijas Lēmums C(2013) 2361 final par valsts atbalstu SA.25745 (ZVG portāls) (28), savukārt uz otro – Komisijas Lēmums C(2009) 211 final par valsts atbalstu N467/08 (programma AWARE-P – Advanced Water Asset Rehabilitation in Portugal) (29). Otrajā lietā Komisija ir konstatējusi, ka komerciāli izmantojamas programmatūras izstrāde ūdens resursu apsaimniekošanas infrastruktūras uzlabošanai un uzturēšanai ir saimnieciska darbība. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka ZVG portāla gadījumā ir atzīts, ka informācijas par izsolēm maksātnespējas procesos publiskošana, ko veic tiesas, nav saimnieciska darbība, bet publisks uzdevums, pamatojoties uz tiesisku pienākumu un “procesuālu nepieciešamību”. |
| --- | --- |

(46)

Sūdzības iesniedzējs norāda, ka Vispārējās tiesas spriedumā lietā Spānija/Komisija (26) un Tiesas spriedumā lietā Aéroport de Paris (27) ir atzīts, ka darbība ir saimnieciska, ja tirgū ir konkurenti. Sūdzības iesniedzējs min vēl divas lietas: uz pirmo no tām attiecas Komisijas Lēmums C(2013) 2361 final par valsts atbalstu SA.25745 (ZVG portāls) (28), savukārt uz otro – Komisijas Lēmums C(2009) 211 final par valsts atbalstu N467/08 (programma AWARE-P – Advanced Water Asset Rehabilitation in Portugal) (29). Otrajā lietā Komisija ir konstatējusi, ka komerciāli izmantojamas programmatūras izstrāde ūdens resursu apsaimniekošanas infrastruktūras uzlabošanai un uzturēšanai ir saimnieciska darbība. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka ZVG portāla gadījumā ir atzīts, ka informācijas par izsolēm maksātnespējas procesos publiskošana, ko veic tiesas, nav saimnieciska darbība, bet publisks uzdevums, pamatojoties uz tiesisku pienākumu un “procesuālu nepieciešamību”.

26

Aéroport de Paris

27

ZVG

28

AWARE-P – Advanced Water Asset Rehabilitation in Portugal

29

ZVG

| (47) | Kopumā sūdzības iesniedzēja ieskatā pakalpojuma sniegšana saistībā ar publiska uzdevuma izpildi nenozīmē to, ka uzņēmums, kas sniedz šo pakalpojumu, ir ārpus jēdziena “uzņēmums” tvēruma. |
| --- | --- |

(47)

Kopumā sūdzības iesniedzēja ieskatā pakalpojuma sniegšana saistībā ar publiska uzdevuma izpildi nenozīmē to, ka uzņēmums, kas sniedz šo pakalpojumu, ir ārpus jēdziena “uzņēmums” tvēruma.

| (48) | Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka spriedums TenderNed (30) lietā neattiecas uz HIS darbību. Šajā spriedumā Vispārējā tiesa ir konstatējusi, ka iepirkuma procedūras funkciju nodrošināšana līgumslēdzējām iestādēm saskaņā ar piemērojamiem (ES un valsts) tiesību aktiem par publisko iepirkumu ir saistīta ar valsts varas īstenošanu (spriedums lietā TenderNed, 59. punkts). Sūdzības iesniedzēja ieskatā minētajā spriedumā atzītie kritēriji, piemēram, tas, ka 1) pakalpojums ir uzticēts uzņēmumam, lai nodrošinātu ES līmeņa tiesību aktu īstenošanu (spriedums lietā TenderNed, 106. punkts), 2) darbības kā vispārējas nozīmes pakalpojuma raksturs, 3) tas, ka pastāv tiesisks pienākums sniegt pakalpojumu, un 4) tas, ka pakalpojums lietotājiem tiek sniegts bez maksas, apstiprina secinājumu, ka HIS bija uzņēmums. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka HIS gadījumā nav ne tiesiska pienākuma, ne cita veida likumpamatota pilnvarojuma tā darbībai. |
| --- | --- |

(48)

Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka spriedums TenderNed (30) lietā neattiecas uz HIS darbību. Šajā spriedumā Vispārējā tiesa ir konstatējusi, ka iepirkuma procedūras funkciju nodrošināšana līgumslēdzējām iestādēm saskaņā ar piemērojamiem (ES un valsts) tiesību aktiem par publisko iepirkumu ir saistīta ar valsts varas īstenošanu (spriedums lietā TenderNed, 59. punkts). Sūdzības iesniedzēja ieskatā minētajā spriedumā atzītie kritēriji, piemēram, tas, ka 1) pakalpojums ir uzticēts uzņēmumam, lai nodrošinātu ES līmeņa tiesību aktu īstenošanu (spriedums lietā TenderNed, 106. punkts), 2) darbības kā vispārējas nozīmes pakalpojuma raksturs, 3) tas, ka pastāv tiesisks pienākums sniegt pakalpojumu, un 4) tas, ka pakalpojums lietotājiem tiek sniegts bez maksas, apstiprina secinājumu, ka HIS bija uzņēmums. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka HIS gadījumā nav ne tiesiska pienākuma, ne cita veida likumpamatota pilnvarojuma tā darbībai.

TenderNed

30

HIS

TenderNed

TenderNed

HIS

HIS

| (49) | Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs atkārtoti uzsver, ka HIS ir jāuzskata par uzņēmumu gan vecajā, gan jaunajā (HIS eG) juridiskajā statusā. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka tirgus piekļuves ierobežošana progresē, jo HIS joprojām saņem līgumus par IT pakalpojumu sniegšanu. HIS ir spējis izstrādāt produktus un iegūt pašreizējo stāvokli tirgū, pateicoties desmitiem gadu ilgam pastāvīgam valsts finansējumam. |
| --- | --- |

(49)

Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs atkārtoti uzsver, ka HIS ir jāuzskata par uzņēmumu gan vecajā, gan jaunajā (HIS eG) juridiskajā statusā. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka tirgus piekļuves ierobežošana progresē, jo HIS joprojām saņem līgumus par IT pakalpojumu sniegšanu. HIS ir spējis izstrādāt produktus un iegūt pašreizējo stāvokli tirgū, pateicoties desmitiem gadu ilgam pastāvīgam valsts finansējumam.

HIS

HIS eG

HIS

HIS

3.2.2.   Pasākumi nav pastāvošs atbalsts

Pasākumi nav pastāvošs atbalsts

3.2.2.1.   Augstskolu programmatūras tirgus ir pastāvējis desmitiem gadu

Augstskolu programmatūras tirgus ir pastāvējis desmitiem gadu

| (50) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka jau 20. gadsimta 70. gados Vācijā un ārvalstīs bija uzņēmumi, kas esot darbojušies vai būtu varējuši darboties elektroniskās datu pārvaldības tirgū augstākās izglītības nozarē. Laikā, kad HIS sāka interesēties par augstskolu programmatūras sistēmām, bija uzņēmumi, kas darbojās programmatūras tirgū mazajiem un vidējiem uzņēmumiem visās nozarēs. |
| --- | --- |

(50)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka jau 20. gadsimta 70. gados Vācijā un ārvalstīs bija uzņēmumi, kas esot darbojušies vai būtu varējuši darboties elektroniskās datu pārvaldības tirgū augstākās izglītības nozarē. Laikā, kad HIS sāka interesēties par augstskolu programmatūras sistēmām, bija uzņēmumi, kas darbojās programmatūras tirgū mazajiem un vidējiem uzņēmumiem visās nozarēs.

HIS

3.2.2.2.   Shēma ir būtiski mainījusies

Shēma ir būtiski mainījusies

| (51) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka atbalstītās darbības, finansēšanas veids, kā arī mērķa formulējums šajā gadījumā esot pastāvīgi mainījies. HIS mērķis saskaņā ar statūtiem esot bijis izteikts ļoti plaši un neskaidri. Šādi neskaidri formulējumi neatbilst juridiskās noteiktības prasībai, jo indivīdi nevar aizstāvēt savas tiesības, pamatojoties uz tik neskaidriem formulējumiem. Finansējuma apjoms tika noteikts pa gadiem, tādējādi pasākums faktiski bija sērijveida ikgadējas dotācijas. |
| --- | --- |

(51)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka atbalstītās darbības, finansēšanas veids, kā arī mērķa formulējums šajā gadījumā esot pastāvīgi mainījies. HIS mērķis saskaņā ar statūtiem esot bijis izteikts ļoti plaši un neskaidri. Šādi neskaidri formulējumi neatbilst juridiskās noteiktības prasībai, jo indivīdi nevar aizstāvēt savas tiesības, pamatojoties uz tik neskaidriem formulējumiem. Finansējuma apjoms tika noteikts pa gadiem, tādējādi pasākums faktiski bija sērijveida ikgadējas dotācijas.

HIS

| (52) | Attiecībā uz atbalstītajiem produktiem/pakalpojumiem produktu klāstā gadu gaitā trūka nepārtrauktības. Datu vākšanas metodes pastāvīgi mainījās: pakalpojumiem 20. gadsimta 70. gados nebija nekā kopīga ar pakalpojumiem 20. gadsimta 90. gados (piemēram, GX moduļiem (sk. 36. apsvērumu)) vai ar augstskolu pārvaldības sistēmām 21. gadsimta sākumā. Sākotnēji (1969. gadā) HIS mērķis bija sasaistīt un novērtēt atsevišķu augstskolu sniegtos datus, kas bija vajadzīgi izglītības programmu izstrādei. HIS arī koordinēja informācijas konsolidāciju starp valsti un federālajām zemēm. Ņemot vērā, ka no 1971. gada augstskolu statistiku sāka apstrādāt Federālais statistikas birojs, HIS bija jāpievēršas jaunām darbībām. HIS izstrādāja programmatūru, lai palīdzētu augstskolām iegūt datus, kas vajadzīgi centralizētai datu novērtēšanai. Turklāt kā vienu no darbības virzieniem HIS attīstīja augstskolu pētniecību, kas izpaudās kā studentu intervēšana. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz atbalstītajiem produktiem/pakalpojumiem produktu klāstā gadu gaitā trūka nepārtrauktības. Datu vākšanas metodes pastāvīgi mainījās: pakalpojumiem 20. gadsimta 70. gados nebija nekā kopīga ar pakalpojumiem 20. gadsimta 90. gados (piemēram, GX moduļiem (sk. 36. apsvērumu)) vai ar augstskolu pārvaldības sistēmām 21. gadsimta sākumā. Sākotnēji (1969. gadā) HIS mērķis bija sasaistīt un novērtēt atsevišķu augstskolu sniegtos datus, kas bija vajadzīgi izglītības programmu izstrādei. HIS arī koordinēja informācijas konsolidāciju starp valsti un federālajām zemēm. Ņemot vērā, ka no 1971. gada augstskolu statistiku sāka apstrādāt Federālais statistikas birojs, HIS bija jāpievēršas jaunām darbībām. HIS izstrādāja programmatūru, lai palīdzētu augstskolām iegūt datus, kas vajadzīgi centralizētai datu novērtēšanai. Turklāt kā vienu no darbības virzieniem HIS attīstīja augstskolu pētniecību, kas izpaudās kā studentu intervēšana.

GX

HIS

HIS

HIS

HIS

HIS

| (53) | Turpinājumā sūdzības iesniedzējs norāda, ka 1976. gadā HIS uzņēmās “izstrādāt augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzēt augstskolām tās ieviest un īstenot”, ko būtu varējuši veikt citi uzņēmumi. Lai gan tolaik nebija neviena uzņēmuma, kas faktiski piedāvātu to pašu pakalpojumu, principā tas bija iespējams. |
| --- | --- |

(53)

Turpinājumā sūdzības iesniedzējs norāda, ka 1976. gadā HIS uzņēmās “izstrādāt augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzēt augstskolām tās ieviest un īstenot”, ko būtu varējuši veikt citi uzņēmumi. Lai gan tolaik nebija neviena uzņēmuma, kas faktiski piedāvātu to pašu pakalpojumu, principā tas bija iespējams.

HIS

| (54) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka 20. gadsimta 80. un 90. gados uzņēmumi pakāpeniski atklāja augstskolas kā potenciālus klientus, kam ir vajadzīga specifiska augstskolu programmatūra. HIS reaģēja, paplašinot darbības jomu un vienkārši pievienojot savam produktu klāstam augstskolu darbības pārvaldībai paredzētus programmatūras produktus, piemēram, SOS (Studentenoperationssystem) produktus. Tā nekad nav bijusi daļa no statūtos norādītās darbības jomas. Tādējādi ar HIS paredzēto valsts finansējumu tika atbalstīta darbība tirgū, kurā HIS vienmēr esot konkurējis ar citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(54)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka 20. gadsimta 80. un 90. gados uzņēmumi pakāpeniski atklāja augstskolas kā potenciālus klientus, kam ir vajadzīga specifiska augstskolu programmatūra. HIS reaģēja, paplašinot darbības jomu un vienkārši pievienojot savam produktu klāstam augstskolu darbības pārvaldībai paredzētus programmatūras produktus, piemēram, SOS (Studentenoperationssystem) produktus. Tā nekad nav bijusi daļa no statūtos norādītās darbības jomas. Tādējādi ar HIS paredzēto valsts finansējumu tika atbalstīta darbība tirgū, kurā HIS vienmēr esot konkurējis ar citiem uzņēmumiem.

HIS

SOS

Studentenoperationssystem

HIS

HIS

| (55) | Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka HIS pašreizējā stāvokļa tirgū sākums ir meklējams 20. gadsimta 80. un 90. gados. Ar valsts finansiālo atbalstu HIS izstrādāja un pārdeva HIS GX paaudzes moduļus, kas joprojām tiek izmantoti gandrīz visās augstskolās. Valsts finansējums ir ļāvis HIS ievērojami paplašināt klātbūtni tirgū, lai gan sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka HIS produkti neatbilda tirgus prasībām. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka 2012. gadā HIS faktiski ir paziņojis, ka koncentrēsies uz mazākām augstskolām, kas papildus standartpakalpojumu kopumam varētu iegādāties pakalpojumus par papildu maksu. Tomēr šo papildu pakalpojumu jomā pastāv konkurence, un dažiem konkurentiem ir izdevies iegūt klientus. |
| --- | --- |

(55)

Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka HIS pašreizējā stāvokļa tirgū sākums ir meklējams 20. gadsimta 80. un 90. gados. Ar valsts finansiālo atbalstu HIS izstrādāja un pārdeva HIS GX paaudzes moduļus, kas joprojām tiek izmantoti gandrīz visās augstskolās. Valsts finansējums ir ļāvis HIS ievērojami paplašināt klātbūtni tirgū, lai gan sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka HIS produkti neatbilda tirgus prasībām. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka 2012. gadā HIS faktiski ir paziņojis, ka koncentrēsies uz mazākām augstskolām, kas papildus standartpakalpojumu kopumam varētu iegādāties pakalpojumus par papildu maksu. Tomēr šo papildu pakalpojumu jomā pastāv konkurence, un dažiem konkurentiem ir izdevies iegūt klientus.

HIS

HIS

HIS GX

HIS

HIS

HIS

| (56) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka konkurence (HIS produktiem alternatīvu produktu veidā) faktiski pastāvēja jau 20. gadsimta 90. gados, kad tika ieviestas integrētas augstskolu pārvaldības sistēmas. HIS produktu nozīmīgākais konkurents esot pametis tirgu ekonomisku apsvērumu dēļ, un arī Datenlotsen esot piedāvājis konkurējošu produktu. Datenlotsen darbība patiesībā ir bijusi tik veiksmīga, ka pēdējos gados tas ir uzvarējis lielākajā daļā no 28 publiskā iepirkuma procedūrām. |
| --- | --- |

(56)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka konkurence (HIS produktiem alternatīvu produktu veidā) faktiski pastāvēja jau 20. gadsimta 90. gados, kad tika ieviestas integrētas augstskolu pārvaldības sistēmas. HIS produktu nozīmīgākais konkurents esot pametis tirgu ekonomisku apsvērumu dēļ, un arī Datenlotsen esot piedāvājis konkurējošu produktu. Datenlotsen darbība patiesībā ir bijusi tik veiksmīga, ka pēdējos gados tas ir uzvarējis lielākajā daļā no 28 publiskā iepirkuma procedūrām.

HIS

HIS

Datenlotsen

Datenlotsen

| (57) | Sūdzības iesniedzējs min daudzus citus konkurentus Vācijā un ārpus tās, kas darbojās laikā, kad sūdzības iesniedzējs iesniedza piezīmes, un norāda, ka augstskolas bieži ir izstrādājušas pašas savus risinājumus. Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka Vācijas sistēmai līdzīgas sistēmas pastāvēja Spānijā, Francijā un daļā Itālijas. |
| --- | --- |

(57)

Sūdzības iesniedzējs min daudzus citus konkurentus Vācijā un ārpus tās, kas darbojās laikā, kad sūdzības iesniedzējs iesniedza piezīmes, un norāda, ka augstskolas bieži ir izstrādājušas pašas savus risinājumus. Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka Vācijas sistēmai līdzīgas sistēmas pastāvēja Spānijā, Francijā un daļā Itālijas.

4.   VĀCIJAS PIEZĪMES

VĀCIJAS PIEZĪMES

| (58) | Vācija izvirza argumentu, ka saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 17. pantu uz jebkura līdz 2003. gadam piešķirta atbalsta atgūšanu attiecas noilgums. |
| --- | --- |

(58)

Vācija izvirza argumentu, ka saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 17. pantu uz jebkura līdz 2003. gadam piešķirta atbalsta atgūšanu attiecas noilgums.

| (59) | Vācijas iestādes uzskata, ka HIS neguva labumu no valsts atbalsta LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(59)

Vācijas iestādes uzskata, ka HIS neguva labumu no valsts atbalsta LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

HIS

4.1.   Pasākumi nav valsts atbalsts

Pasākumi nav valsts atbalsts

4.1.1.   HIS nav uzņēmums

HIS nav uzņēmums

4.1.1.1.   HIS ir “publiska iekšēja organizācija”

HIS ir “publiska iekšēja organizācija”

| (60) | Vācija atkārtoti uzsvēra, ka HIS drīzāk būtu uzskatāms par publisku iekšēju organizāciju (staatlicher Binnenbereich) izglītības jomā: efektivitātes labad valsts un federālās zemes ir apvienojušas HIS programmatūras piegādei vajadzīgos resursus, ko citādi būtu vajadzējis nodrošināt katrai federālajai zemei vai katrai augstskolai atsevišķi. Vācija norādīja, ka arī lielākā daļa no 42 ieinteresētajām personām, kas iesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu, ir atbalstījušas šo viedokli. Vācija pauž gandarījumu par daudzajām piezīmēm, kurās izteikts viedoklis, ka augstskolas jau sākumā ir paļāvušās uz izmaksu ziņā efektīvajiem risinājumiem, ko piedāvāja HIS. Vācija arī norāda, ka pusē no piezīmēm ir minēts, ka HIS aiziešana no tirgus novestu pie Vācijas augstākās izglītības sistēmas sabrukuma. Vācija norāda, ka tādējādi HIS pastāvēšana un darbība tiek uzskatīta par kritiski svarīgu nosacījumu publiskās augstākās izglītības sistēmas pienācīgai darbībai Vācijā. |
| --- | --- |

(60)

Vācija atkārtoti uzsvēra, ka HIS drīzāk būtu uzskatāms par publisku iekšēju organizāciju (staatlicher Binnenbereich) izglītības jomā: efektivitātes labad valsts un federālās zemes ir apvienojušas HIS programmatūras piegādei vajadzīgos resursus, ko citādi būtu vajadzējis nodrošināt katrai federālajai zemei vai katrai augstskolai atsevišķi. Vācija norādīja, ka arī lielākā daļa no 42 ieinteresētajām personām, kas iesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu, ir atbalstījušas šo viedokli. Vācija pauž gandarījumu par daudzajām piezīmēm, kurās izteikts viedoklis, ka augstskolas jau sākumā ir paļāvušās uz izmaksu ziņā efektīvajiem risinājumiem, ko piedāvāja HIS. Vācija arī norāda, ka pusē no piezīmēm ir minēts, ka HIS aiziešana no tirgus novestu pie Vācijas augstākās izglītības sistēmas sabrukuma. Vācija norāda, ka tādējādi HIS pastāvēšana un darbība tiek uzskatīta par kritiski svarīgu nosacījumu publiskās augstākās izglītības sistēmas pienācīgai darbībai Vācijā.

HIS

staatlicher Binnenbereich

HIS

HIS

HIS

HIS

| (61) | Vācija uzskata, ka ne valstij, ne federālajām zemēm nav pienākuma šādas augstskolu programmatūras nodrošināšanai izmantot ārpakalpojumus, un norāda, ka valsts var nolemt pati sniegt pakalpojumus un tai nav pienākuma pakalpojumu saņemšanai vērsties pie tirgus (31). Arī tiesību akti publiskā iepirkuma jomā ļauj valstij pieņemt šādu lēmumu (32). |
| --- | --- |

(61)

Vācija uzskata, ka ne valstij, ne federālajām zemēm nav pienākuma šādas augstskolu programmatūras nodrošināšanai izmantot ārpakalpojumus, un norāda, ka valsts var nolemt pati sniegt pakalpojumus un tai nav pienākuma pakalpojumu saņemšanai vērsties pie tirgus (31). Arī tiesību akti publiskā iepirkuma jomā ļauj valstij pieņemt šādu lēmumu (32).

31

32

| (62) | Vācija norāda, ka HIS izveide esot bijusi paredzēta, lai ilgtermiņā nodrošinātu pastāvīgi pieejamu pakalpojumu klāstu augstskolu informācijas pakalpojumu jomā, koncentrējoties vienīgi uz augstskolu vajadzībām, nevis uz peļņas maksimizēšanu. HIS rīkojās tikai tādā apmērā, kāds bija nepieciešams, lai augstskolas varētu pildīt savu publisko uzdevumu. |
| --- | --- |

(62)

Vācija norāda, ka HIS izveide esot bijusi paredzēta, lai ilgtermiņā nodrošinātu pastāvīgi pieejamu pakalpojumu klāstu augstskolu informācijas pakalpojumu jomā, koncentrējoties vienīgi uz augstskolu vajadzībām, nevis uz peļņas maksimizēšanu. HIS rīkojās tikai tādā apmērā, kāds bija nepieciešams, lai augstskolas varētu pildīt savu publisko uzdevumu.

HIS

HIS

| (63) | Lai gan HIS nav publisks uzņēmums, ņemot vērā tā pārvaldību, uzdevumus un kontroles mehānismus (to pārvalda publiskas iestādes/subjekti, kas nosaka arī tā budžetu, īpašo darba programmu un darbības nosacījumus), tas jāuztver kā iekšējs valsts veidojums. |
| --- | --- |

(63)

Lai gan HIS nav publisks uzņēmums, ņemot vērā tā pārvaldību, uzdevumus un kontroles mehānismus (to pārvalda publiskas iestādes/subjekti, kas nosaka arī tā budžetu, īpašo darba programmu un darbības nosacījumus), tas jāuztver kā iekšējs valsts veidojums.

HIS

| (64) | Vācija norāda, ka spriedums Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (33) lietā, kurā secināts, ka iekšējs veidojums var veikt saimniecisku darbību, nav pretrunā tās nostājai, ņemot vērā, ka HIS neveic saimniecisku darbību. Pieņēmumu par saimnieciskas darbības pastāvēšanu nevar pamatot ar argumentu, ka HIS tehniski nav identisks ne valstij, ne kādai no valsts apakšstruktūrām. Ja veidojums neatkarīgi no tā juridiskā statusa sniedz pakalpojumus publiskām struktūrām, palīdzot valstij pildīt tās publiskos uzdevumus, tā darbība nav saimnieciska rakstura. |
| --- | --- |

(64)

Vācija norāda, ka spriedums Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (33) lietā, kurā secināts, ka iekšējs veidojums var veikt saimniecisku darbību, nav pretrunā tās nostājai, ņemot vērā, ka HIS neveic saimniecisku darbību. Pieņēmumu par saimnieciskas darbības pastāvēšanu nevar pamatot ar argumentu, ka HIS tehniski nav identisks ne valstij, ne kādai no valsts apakšstruktūrām. Ja veidojums neatkarīgi no tā juridiskā statusa sniedz pakalpojumus publiskām struktūrām, palīdzot valstij pildīt tās publiskos uzdevumus, tā darbība nav saimnieciska rakstura.

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz

33

HIS

HIS

| (65) | Saistībā ar argumentu, ka HIS darbība nebija saimnieciska rakstura, Vācija uzsver, ka vismaz divas desmitgades (līdz 20. gadsimta 90. gadu vidum) neeksistēja augstskolu pārvaldības programmatūras tirgus, tātad šajā jomā pastāvēja vispārēja tirgus nepilnība. Nebija potenciālu piegādātāju, kas varētu nodrošināt pakalpojumus, kurus 20. gadsimta 70. gados sniedza HIS. Arī sūdzības iesniedzējs vairākās iepriekš iesniegtās piezīmēs ir norādījis, ka tirgus tika izveidots agrākais 1993. gadā. Šo viedokli apstiprina citu ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes, no kurām daudzās ir apliecināts, ka tirgus darbojas tikai dažus pēdējos gadus. Visaptveroša programmatūra augstskolu pārvaldības jomā pastāv tikai kopš 2007. vai 2008. gada, t. i., kopš laika, kad tika ieviestas publiskā iepirkuma procedūras. Atsaucoties uz vairākām ieinteresēto personu piezīmēm, Vācija apgalvo, ka pat tagad tirgū neesot pieejami programmprodukti, kas būtu tik visaptveroši kā HIS produkti. |
| --- | --- |

(65)

Saistībā ar argumentu, ka HIS darbība nebija saimnieciska rakstura, Vācija uzsver, ka vismaz divas desmitgades (līdz 20. gadsimta 90. gadu vidum) neeksistēja augstskolu pārvaldības programmatūras tirgus, tātad šajā jomā pastāvēja vispārēja tirgus nepilnība. Nebija potenciālu piegādātāju, kas varētu nodrošināt pakalpojumus, kurus 20. gadsimta 70. gados sniedza HIS. Arī sūdzības iesniedzējs vairākās iepriekš iesniegtās piezīmēs ir norādījis, ka tirgus tika izveidots agrākais 1993. gadā. Šo viedokli apstiprina citu ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes, no kurām daudzās ir apliecināts, ka tirgus darbojas tikai dažus pēdējos gadus. Visaptveroša programmatūra augstskolu pārvaldības jomā pastāv tikai kopš 2007. vai 2008. gada, t. i., kopš laika, kad tika ieviestas publiskā iepirkuma procedūras. Atsaucoties uz vairākām ieinteresēto personu piezīmēm, Vācija apgalvo, ka pat tagad tirgū neesot pieejami programmprodukti, kas būtu tik visaptveroši kā HIS produkti.

HIS

HIS

HIS

4.1.1.2.   
  HIS pakalpojumi ir nesaraujami saistīti ar augstskolu nesaimniecisko darbību pētniecības un izglītības jomā

HIS

| (66) | Vācija norāda, ka gan Komisijas paziņojumā 2014/C 198/01 (34) (“Pētniecības un izstrādes nostādnes”), gan Komisijas paziņojumā 2012/C 8/02 (35) (“PVTN paziņojums”) ir teikts, ka publiskā izglītība, kas tiek nodrošināta valsts izglītības sistēmā un kas galvenokārt vai pilnīgi ir valsts finansēta un uzraudzīta, tiek uzskatīta par darbību, kas nav saimnieciska darbība. |
| --- | --- |

(66)

Vācija norāda, ka gan Komisijas paziņojumā 2014/C 198/01 (34) (“Pētniecības un izstrādes nostādnes”), gan Komisijas paziņojumā 2012/C 8/02 (35) (“PVTN paziņojums”) ir teikts, ka publiskā izglītība, kas tiek nodrošināta valsts izglītības sistēmā un kas galvenokārt vai pilnīgi ir valsts finansēta un uzraudzīta, tiek uzskatīta par darbību, kas nav saimnieciska darbība.

34

35

| (67) | Vācija atkārtoti uzsver, ka HIS darbība galvenokārt nav saimnieciska rakstura, jo tās mērķis nav atdalāms no valsts uzdevumiem izglītības jomā, kas ietver augstskolu nodrošināšanu ar cilvēkresursiem, finanšu un organizatoriskiem resursiem. Statūtos ir konkrēti noteikts, ka HIS darbības mērķis ir izstrādāt augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzēt augstskolām tās ieviest un īstenot. |
| --- | --- |

(67)

Vācija atkārtoti uzsver, ka HIS darbība galvenokārt nav saimnieciska rakstura, jo tās mērķis nav atdalāms no valsts uzdevumiem izglītības jomā, kas ietver augstskolu nodrošināšanu ar cilvēkresursiem, finanšu un organizatoriskiem resursiem. Statūtos ir konkrēti noteikts, ka HIS darbības mērķis ir izstrādāt augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzēt augstskolām tās ieviest un īstenot.

HIS

HIS

| (68) | Vācija uzskata, ka bez efektīvas, IT balstītas augstskolu administrācijas nebūtu iespējams garantēt konstitucionālās tiesības uz brīvu piekļuvi augstākajai izglītībai un izpildīt konstitucionāli noteikto valsts pienākumu nodrošināt funkcionējošu augstākās izglītības sistēmu Vācijas Pamatlikuma 12. panta 1. punkta pirmā teikuma izpratnē (36). Augstskolu sistēma vienkārši sabruktu, ja nebūtu efektīvu augstskolu IT instrumentu augstskolu pārvaldības uzdevumu izpildei. Vācija atkārtoti uzsver, ka pat pašlaik trūkst privātu pakalpojumu sniedzēju, kas vēlētos vai spētu sniegt IT pakalpojumus, kuri būtu pielāgoti, lai apmierinātu visas augstskolu vajadzības. |
| --- | --- |

(68)

Vācija uzskata, ka bez efektīvas, IT balstītas augstskolu administrācijas nebūtu iespējams garantēt konstitucionālās tiesības uz brīvu piekļuvi augstākajai izglītībai un izpildīt konstitucionāli noteikto valsts pienākumu nodrošināt funkcionējošu augstākās izglītības sistēmu Vācijas Pamatlikuma 12. panta 1. punkta pirmā teikuma izpratnē (36). Augstskolu sistēma vienkārši sabruktu, ja nebūtu efektīvu augstskolu IT instrumentu augstskolu pārvaldības uzdevumu izpildei. Vācija atkārtoti uzsver, ka pat pašlaik trūkst privātu pakalpojumu sniedzēju, kas vēlētos vai spētu sniegt IT pakalpojumus, kuri būtu pielāgoti, lai apmierinātu visas augstskolu vajadzības.

36

| (69) | Vācija noraida sūdzības iesniedzēja argumentu, ka spriedums Compass-Datenbank lietā neapstiprina nostāju, ka HIS nav uzņēmums. Vācija norāda, ka nav svarīgi, vai HIS pašam ir valsts varas pilnvaras (hoheitliche Befugnisse). Spriedumā Compass-Datenbank lietā faktiski ir secināts, ka darbībām, kas ir nedalāmi saistītas ar publiska uzdevuma izpildi, nav saimnieciska rakstura (37). Lēmumā par procedūras sākšanu ir teikts, ka, pamatojoties uz judikatūru Compass-Datenbank lietā, HIS darbības būtu pilnīgi iespējams uzskatīt par tādām, kas “nepieciešamas”, lai pildītu ar saimniecisku darbību nesaistītu publisku uzdevumu (38). Turpinājumā Vācija apgalvo, ka sūdzības iesniedzējs pamatoti norāda, ka ne visi pakalpojumi, kas augstskolām ir vajadzīgi ikdienas darbā, piemēram, licenču izmantošana, nekustamā īpašuma īrēšana, ir darbības, kuras nav atdalāmas no publiska uzdevuma izpildes publiskās izglītības jomā. Tomēr Vācija paskaidro, ka augstskolu vajadzībām īpaši pielāgoti pakalpojumi bija nesaraujami saistīti ar augstskolu publisko uzdevumu izpildi, ja ar šiem pakalpojumiem tika aizstāti pašnodrošināti pakalpojumi, kas ir kritiski svarīgi publiskā uzdevuma izpildei (39) un nav pieejami tirgū vajadzīgajā apjomā. Vācija arī apgalvo, ka HIS pašam nav jābūt valsts varas pilnvarām vai publiskam uzdevumam izglītības jomā, lai uz tā darbību attiektos judikatūra Compass-Datenbank lietā. |
| --- | --- |

(69)

Vācija noraida sūdzības iesniedzēja argumentu, ka spriedums Compass-Datenbank lietā neapstiprina nostāju, ka HIS nav uzņēmums. Vācija norāda, ka nav svarīgi, vai HIS pašam ir valsts varas pilnvaras (hoheitliche Befugnisse). Spriedumā Compass-Datenbank lietā faktiski ir secināts, ka darbībām, kas ir nedalāmi saistītas ar publiska uzdevuma izpildi, nav saimnieciska rakstura (37). Lēmumā par procedūras sākšanu ir teikts, ka, pamatojoties uz judikatūru Compass-Datenbank lietā, HIS darbības būtu pilnīgi iespējams uzskatīt par tādām, kas “nepieciešamas”, lai pildītu ar saimniecisku darbību nesaistītu publisku uzdevumu (38). Turpinājumā Vācija apgalvo, ka sūdzības iesniedzējs pamatoti norāda, ka ne visi pakalpojumi, kas augstskolām ir vajadzīgi ikdienas darbā, piemēram, licenču izmantošana, nekustamā īpašuma īrēšana, ir darbības, kuras nav atdalāmas no publiska uzdevuma izpildes publiskās izglītības jomā. Tomēr Vācija paskaidro, ka augstskolu vajadzībām īpaši pielāgoti pakalpojumi bija nesaraujami saistīti ar augstskolu publisko uzdevumu izpildi, ja ar šiem pakalpojumiem tika aizstāti pašnodrošināti pakalpojumi, kas ir kritiski svarīgi publiskā uzdevuma izpildei (39) un nav pieejami tirgū vajadzīgajā apjomā. Vācija arī apgalvo, ka HIS pašam nav jābūt valsts varas pilnvarām vai publiskam uzdevumam izglītības jomā, lai uz tā darbību attiektos judikatūra Compass-Datenbank lietā.

Compass-Datenbank

HIS

HIS

hoheitliche Befugnisse

Compass-Datenbank

37

Compass-Datenbank

HIS

38

39

HIS

Compass-Datenbank

| (70) | Atsaucoties uz vienu no Itālijas uzņēmumu iesniegtajām piezīmēm (40), Vācija analizē spriedumu lietā Komisija/Itālija (41) (sk. 40. apsvērumu) un sniedz niansētākus argumentus attiecībā uz neatdalāmību. Vācija apgalvo, ka 1) minētajā spriedumā nav secināts, ka programmatūra un IT pakalpojumi būtu per se atdalāmi no valsts varas īstenošanas vai publisku uzdevumu izpildes, 2) spriedums ir saistīts ar noteikumiem par brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību (42). Visbeidzot, Vācija norāda, ka šajā spriedumā kā Itālijas nostājas pamatojums ir minēta konfidenciālu datu apstrāde. Vācija apgalvo, ka spriedums lietā Komisija/Itālija neatceļ neatdalāmības argumentu, uz ko Vācija atsaucas šajā gadījumā. Papildus pilnīgi atšķirīgiem apstākļiem (vispārējās valsts administrācijas sistēmas pretstatā augstskolu programmatūrai), juridiskajiem pamatiem (brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība pretstatā valsts atbalsta noteikumiem) un iespējamam pamatojumam (konfidencialitāte) noteiktu veidu uzņēmumu izvēlei par līgumpartneriem, pastāv ievērojama atšķirība starp faktiem, kas ir minētā sprieduma pamatā, un faktisko situāciju šajā gadījumā. Vācija norāda, ka šajā gadījumā aplūkotajai augstskolu programmatūrai ir jābūt pielāgotai ļoti specifiskajām augstskolu administrācijas vajadzībām. Turklāt tirgus nepiedāvāja salīdzināmu augstskolu administrācijas programmproduktu klāstu. Noslēgumā Vācija norāda, ka spriedums Compass-Datenbank lietā pamatoti neattiecas uz spriedumu lietā Komisija/Itālija. |
| --- | --- |

(70)

Atsaucoties uz vienu no Itālijas uzņēmumu iesniegtajām piezīmēm (40), Vācija analizē spriedumu lietā Komisija/Itālija (41) (sk. 40. apsvērumu) un sniedz niansētākus argumentus attiecībā uz neatdalāmību. Vācija apgalvo, ka 1) minētajā spriedumā nav secināts, ka programmatūra un IT pakalpojumi būtu per se atdalāmi no valsts varas īstenošanas vai publisku uzdevumu izpildes, 2) spriedums ir saistīts ar noteikumiem par brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību (42). Visbeidzot, Vācija norāda, ka šajā spriedumā kā Itālijas nostājas pamatojums ir minēta konfidenciālu datu apstrāde. Vācija apgalvo, ka spriedums lietā Komisija/Itālija neatceļ neatdalāmības argumentu, uz ko Vācija atsaucas šajā gadījumā. Papildus pilnīgi atšķirīgiem apstākļiem (vispārējās valsts administrācijas sistēmas pretstatā augstskolu programmatūrai), juridiskajiem pamatiem (brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība pretstatā valsts atbalsta noteikumiem) un iespējamam pamatojumam (konfidencialitāte) noteiktu veidu uzņēmumu izvēlei par līgumpartneriem, pastāv ievērojama atšķirība starp faktiem, kas ir minētā sprieduma pamatā, un faktisko situāciju šajā gadījumā. Vācija norāda, ka šajā gadījumā aplūkotajai augstskolu programmatūrai ir jābūt pielāgotai ļoti specifiskajām augstskolu administrācijas vajadzībām. Turklāt tirgus nepiedāvāja salīdzināmu augstskolu administrācijas programmproduktu klāstu. Noslēgumā Vācija norāda, ka spriedums Compass-Datenbank lietā pamatoti neattiecas uz spriedumu lietā Komisija/Itālija.

40

41

per se

42

Compass-Datenbank

| (71) | Vācija komentē pārējos aspektus, kas izklāstīti lēmumā par procedūras sākšanu un attiecas uz jautājumu par to, vai HIS ir uzņēmums. Attiecībā uz to, vai augstskolas izmantoja HIS produktus vienīgi ar saimniecisku darbību nesaistītos nolūkos (sk. 26. apsvēruma b) punktu), Vācija norāda, ka nav pilnīgi skaidrs, kā augstskolas varētu izmantot šos produktus šādā veidā. Vācija norāda, ka produkti nebija pielāgoti konkrētai, iespējami saimnieciskai darbībai (piemēram, pieaugušo tālākizglītībai). Vācija uzsver, ka, lai noteiktu, vai dotācijas ir valsts atbalsts, galvenais jautājums katrā ziņā ir par to, vai HIS pakalpojumi bija nedalāmi saistīti ar valsts uzdevuma izpildi izglītības jomā. Vācija atsaucas uz šo pašu principu arī saistībā ar pieņēmumu, ka HIS programmatūrā bija arī personāla un finanšu pārvaldības elementi (sk. 26. apsvēruma a) punktu), un norāda, ka attiecīgie programmprodukti nav vispārīgi finanšu vai personāla pārvaldības programmprodukti. |
| --- | --- |

(71)

Vācija komentē pārējos aspektus, kas izklāstīti lēmumā par procedūras sākšanu un attiecas uz jautājumu par to, vai HIS ir uzņēmums. Attiecībā uz to, vai augstskolas izmantoja HIS produktus vienīgi ar saimniecisku darbību nesaistītos nolūkos (sk. 26. apsvēruma b) punktu), Vācija norāda, ka nav pilnīgi skaidrs, kā augstskolas varētu izmantot šos produktus šādā veidā. Vācija norāda, ka produkti nebija pielāgoti konkrētai, iespējami saimnieciskai darbībai (piemēram, pieaugušo tālākizglītībai). Vācija uzsver, ka, lai noteiktu, vai dotācijas ir valsts atbalsts, galvenais jautājums katrā ziņā ir par to, vai HIS pakalpojumi bija nedalāmi saistīti ar valsts uzdevuma izpildi izglītības jomā. Vācija atsaucas uz šo pašu principu arī saistībā ar pieņēmumu, ka HIS programmatūrā bija arī personāla un finanšu pārvaldības elementi (sk. 26. apsvēruma a) punktu), un norāda, ka attiecīgie programmprodukti nav vispārīgi finanšu vai personāla pārvaldības programmprodukti.

HIS

HIS

HIS

HIS

4.1.1.3.   Iespējamā saimnieciskā darbība (pārdošana privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām) ir maznozīmīga un tai nav valsts atbalsta rakstura

Iespējamā saimnieciskā darbība (pārdošana privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām) ir maznozīmīga un tai nav valsts atbalsta rakstura

| (72) | Attiecībā uz IT pakalpojumu piegādi privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām, ko nodrošināja HIS, Vācija apgalvo, ka šī darbība nav saistīta ar valsts atbalstu, jo:






  a) | ārvalstu labuma guvēji no HIS darbības pārsvarā ir publiskas augstskolas, tātad ar saimniecisku darbību nesaistīti dalībnieki; |
| --- | --- | --- |

(72)

Attiecībā uz IT pakalpojumu piegādi privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām, ko nodrošināja HIS, Vācija apgalvo, ka šī darbība nav saistīta ar valsts atbalstu, jo:

HIS

a)

ārvalstu labuma guvēji no HIS darbības pārsvarā ir publiskas augstskolas, tātad ar saimniecisku darbību nesaistīti dalībnieki;

HIS

| b) | grāmatvedība, kas ir saistīta ar HIS sadarbību ar šiem klientiem, ir nodalīta no grāmatvedības, kas ir saistīta ar HIS pakalpojumu piegādi Vācijas publiskajām augstskolām; |
| --- | --- |

b)

grāmatvedība, kas ir saistīta ar HIS sadarbību ar šiem klientiem, ir nodalīta no grāmatvedības, kas ir saistīta ar HIS pakalpojumu piegādi Vācijas publiskajām augstskolām;

HIS

HIS

| c) | darbs, ko darbinieki veltīja atsevišķiem uzdevumiem un projektiem, tika uzskaitīts atsevišķā iekšējā sistēmā; |
| --- | --- |

c)

darbs, ko darbinieki veltīja atsevišķiem uzdevumiem un projektiem, tika uzskaitīts atsevišķā iekšējā sistēmā;

| d) | personāla un materiālu izmaksas, kas bija tieši attiecināmas uz darbiniekiem, kuri strādāja pie atsevišķiem uzdevumiem un projektiem, tika proporcionāli sadalītas atbilstoši stundu skaitam, ko katrs darbinieks veltīja atsevišķajam uzdevumam vai projektam; |
| --- | --- |

d)

personāla un materiālu izmaksas, kas bija tieši attiecināmas uz darbiniekiem, kuri strādāja pie atsevišķiem uzdevumiem un projektiem, tika proporcionāli sadalītas atbilstoši stundu skaitam, ko katrs darbinieks veltīja atsevišķajam uzdevumam vai projektam;

| e) | pieskaitāmās izmaksas tika sadalītas proporcionāli atsevišķiem uzdevumiem un projektiem; |
| --- | --- |

e)

pieskaitāmās izmaksas tika sadalītas proporcionāli atsevišķiem uzdevumiem un projektiem;

| f) | atbilstoši Pētniecības un izstrādes nostādņu (43) garam augstskolām sniedzamo HIS pakalpojumu papildinošs izmantojums saimnieciskai darbībai nemaina to, ka HIS pakalpojumu finansējums pēc būtības nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

f)

atbilstoši Pētniecības un izstrādes nostādņu (43) garam augstskolām sniedzamo HIS pakalpojumu papildinošs izmantojums saimnieciskai darbībai nemaina to, ka HIS pakalpojumu finansējums pēc būtības nav valsts atbalsts.

43

HIS

HIS

| (73) | Vācija apgalvo, ka HIS nekonkurēja ar tirgu kropļojošām zemām cenām (sk. 17. apsvērumā minēto apgalvojumu) un to pierādot arī tas, ka publiskā iepirkuma procedūrās konkurenti bija pārspējuši HIS, lai gan cenas, par kādām tas piedāvāja savus pakalpojumus, aprobežojās ar izmaksu segšanu. Vācija apgalvo, ka kopš 2012. gada, kad Vācija bija sākusi apspriesties ar Komisiju par HIS darbību, HIS pārtrauca piedalīties privātu un ārvalstu augstskolu publiskā iepirkuma procedūrās. |
| --- | --- |

(73)

Vācija apgalvo, ka HIS nekonkurēja ar tirgu kropļojošām zemām cenām (sk. 17. apsvērumā minēto apgalvojumu) un to pierādot arī tas, ka publiskā iepirkuma procedūrās konkurenti bija pārspējuši HIS, lai gan cenas, par kādām tas piedāvāja savus pakalpojumus, aprobežojās ar izmaksu segšanu. Vācija apgalvo, ka kopš 2012. gada, kad Vācija bija sākusi apspriesties ar Komisiju par HIS darbību, HIS pārtrauca piedalīties privātu un ārvalstu augstskolu publiskā iepirkuma procedūrās.

HIS

HIS

HIS

HIS

| (74) | Vācija apgalvo, ka pat tad, ja visas ar Vācijas privātajām un ārvalstu augstskolām saistītās HIS darbības būtu bijušas saimnieciska rakstura, šo darbību apjoms ieņēmumu ziņā ir niecīgs, ja ņem vērā visus HIS ieņēmumus. Vācija ir iesniegusi informāciju par 1) ieņēmumiem, ko HIS
  IT guva no programmatūras pakalpojumu sniegšanas privātām un ārvalstu augstskolām laikposmā no 2003. līdz 2013. gadam, un 2) šo ieņēmumu īpatsvaru visos tā ieņēmumos. Ieņēmumi svārstās no 25 800 EUR (2003. gads) līdz 220 330 EUR (2010. gads), kas atbilst 0,45 % (2003. gads) līdz 1,73 % (2008. gads) no HIS IT kopējiem ieņēmumiem atsevišķos gados. Vācija apgalvo, ka saskaņā ar Pētniecības un izstrādes nostādņu 20. punktu darbības, ko atspoguļo šie skaitļi, būtu jāuzskata par “papildinošām darbībām” (sk. 72. apsvēruma f) punktu). |
| --- | --- |

(74)

Vācija apgalvo, ka pat tad, ja visas ar Vācijas privātajām un ārvalstu augstskolām saistītās HIS darbības būtu bijušas saimnieciska rakstura, šo darbību apjoms ieņēmumu ziņā ir niecīgs, ja ņem vērā visus HIS ieņēmumus. Vācija ir iesniegusi informāciju par 1) ieņēmumiem, ko HIS
  IT guva no programmatūras pakalpojumu sniegšanas privātām un ārvalstu augstskolām laikposmā no 2003. līdz 2013. gadam, un 2) šo ieņēmumu īpatsvaru visos tā ieņēmumos. Ieņēmumi svārstās no 25 800 EUR (2003. gads) līdz 220 330 EUR (2010. gads), kas atbilst 0,45 % (2003. gads) līdz 1,73 % (2008. gads) no HIS IT kopējiem ieņēmumiem atsevišķos gados. Vācija apgalvo, ka saskaņā ar Pētniecības un izstrādes nostādņu 20. punktu darbības, ko atspoguļo šie skaitļi, būtu jāuzskata par “papildinošām darbībām” (sk. 72. apsvēruma f) punktu).

HIS

HIS

HIS

IT

HIS IT

| (75) | Vācija arī apgalvo, ka privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām piešķirto dotāciju daļa nevienā secīgā trīs gadu periodā no 2003. līdz 2013. gadam nav pārsniegusi Regulā (ES) Nr. 1407/2013 noteikto de minimis robežvērtību, proti, 200 000 EUR (44). Tas ir tāpēc, ka augstskolu ieguldījums HIS IT pakalpojumu sniegšanas kopējās izmaksās laikposmā no 2002. līdz 2013. gadam ir svārstījies 34,5 % līdz 74,1 % robežās no šīm kopējām izmaksām. Līdz ar to, ja HIS IT kopējo ieņēmumu kontekstā tā ieņēmumu daļu no privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām (74. apsvērumā minētie 0,45 % līdz 1,73 %) piemēro HIS IT kopējam finansējumam, no kura atskaitīts pašu augstskolu ieguldījums, summas nevienā secīgā trīs gadu periodā nepārsniedz 200 000 EUR robežvērtību.

  1. tabula



  HIS IT tiešo dotāciju kumulatīvā summa kārtējā gadā + divos iepriekšējos gados










  Gads | Tiešās dotācijas HIS IT, neieskaitot augstskolu līdzfinansējumu (maksu) (miljoni EUR gadā) | No pārdošanas privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām gūto ieņēmumu procentuālais īpatsvars (%) | Tiešo dotāciju summa proporcionāli no pārdošanas privātām Vācijas un ārvalstu universitātēm gūto ieņēmumu īpatsvaram (EUR gadā) | Tiešo dotāciju kumulatīvā summa kārtējā gadā + divos iepriekšējos gados (EUR) 2005 = 2003 + 2004 + 2005; 2006 = 2004 + 2005 + 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 3,7 | 0,45 | 16 650 | 16 650 |
| 2004 | 3,8 | 0,86 | 32 680 | 49 330 |
| 2005 | 3,8 | 1,06 | 40 280 | 89 610 |
| 2006 | 3,8 | 0,86 | 32 680 | 105 640 |
| 2007 | 3,7 | 1,2 | 44 400 | 117 360 |
| 2008 | 3,8 | 1,73 | 65 740 | 142 820 |
| 2009 | 3,9 | 1,54 | 60 060 | 170 200 |
| 2010 | 4,1 | 1,72 | 70 520 | 196 320 |
| 2011 | 4,0 | 1,27 | 50 800 | 181 380 |
| 2012 | 4,2 | 0,96 | 40 320 | 161 640 |
| 2013 | 4,2 | 0,70 | 29 400 | 120 520 |

(75)

Vācija arī apgalvo, ka privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām piešķirto dotāciju daļa nevienā secīgā trīs gadu periodā no 2003. līdz 2013. gadam nav pārsniegusi Regulā (ES) Nr. 1407/2013 noteikto de minimis robežvērtību, proti, 200 000 EUR (44). Tas ir tāpēc, ka augstskolu ieguldījums HIS IT pakalpojumu sniegšanas kopējās izmaksās laikposmā no 2002. līdz 2013. gadam ir svārstījies 34,5 % līdz 74,1 % robežās no šīm kopējām izmaksām. Līdz ar to, ja HIS IT kopējo ieņēmumu kontekstā tā ieņēmumu daļu no privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām (74. apsvērumā minētie 0,45 % līdz 1,73 %) piemēro HIS IT kopējam finansējumam, no kura atskaitīts pašu augstskolu ieguldījums, summas nevienā secīgā trīs gadu periodā nepārsniedz 200 000 EUR robežvērtību.

de minimis

44

HIS IT

HIS IT

HIS IT

1. tabula

1. tabula

HIS IT tiešo dotāciju kumulatīvā summa kārtējā gadā + divos iepriekšējos gados

HIS IT

Gads

Tiešās dotācijas HIS IT, neieskaitot augstskolu līdzfinansējumu (maksu) (miljoni EUR gadā)

HIS IT

No pārdošanas privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām gūto ieņēmumu procentuālais īpatsvars (%)

Tiešo dotāciju summa proporcionāli no pārdošanas privātām Vācijas un ārvalstu universitātēm gūto ieņēmumu īpatsvaram (EUR gadā)

Tiešo dotāciju kumulatīvā summa kārtējā gadā + divos iepriekšējos gados (EUR) 2005 = 2003 + 2004 + 2005; 2006 = 2004 + 2005 + 2006

2003

3,7

0,45

16 650

16 650

2004

3,8

0,86

32 680

49 330

2005

3,8

1,06

40 280

89 610

2006

3,8

0,86

32 680

105 640

2007

3,7

1,2

44 400

117 360

2008

3,8

1,73

65 740

142 820

2009

3,9

1,54

60 060

170 200

2010

4,1

1,72

70 520

196 320

2011

4,0

1,27

50 800

181 380

2012

4,2

0,96

40 320

161 640

2013

4,2

0,70

29 400

120 520

4.1.2.   HIS neguva selektīvu priekšrocību

HIS neguva selektīvu priekšrocību

4.1.2.1.   Selektīva priekšrocība tiešu dotāciju veidā

Selektīva priekšrocība tiešu dotāciju veidā

| (76) | Vācija, ko iesniegtajās piezīmēs atbalsta daudzas ieinteresētās personas, apgalvo, ka HIS neguva selektīvu priekšrocību tiešu dotāciju veidā, jo tas rīkojās tikai kā starpnieks atbilstoši Pētniecības un izstrādes nostādņu 2.1.2. iedaļas 22. punktā (45) aprakstītajai koncepcijai. Visas “priekšrocības” tika nodotas augstskolām, kas varēja iegūt šos pakalpojumus par mērenu cenu. |
| --- | --- |

(76)

Vācija, ko iesniegtajās piezīmēs atbalsta daudzas ieinteresētās personas, apgalvo, ka HIS neguva selektīvu priekšrocību tiešu dotāciju veidā, jo tas rīkojās tikai kā starpnieks atbilstoši Pētniecības un izstrādes nostādņu 2.1.2. iedaļas 22. punktā (45) aprakstītajai koncepcijai. Visas “priekšrocības” tika nodotas augstskolām, kas varēja iegūt šos pakalpojumus par mērenu cenu.

HIS

45

| (77) | Vācija turklāt atkārto argumentu, ka priekšrocību guva HIS īpašnieki (federālās zemes un valsts), jo HIS, kas sniedza attiecīgos pakalpojumus, darbojoties kā bezpeļņas organizācija, ļāva samazināt augstskolu finansēšanas izmaksas. Šajā ziņā valsts rīkojās ekonomiski racionālā veidā saskaņā ar tirgus ekonomikas dalībnieka principu. Vairākās piezīmēs ir atbalstīts uzskats, ka bija ekonomiski racionāli apvienot IT resursus, izveidojot HIS, un piedāvāt tos augstskolām šādā veidā. |
| --- | --- |

(77)

Vācija turklāt atkārto argumentu, ka priekšrocību guva HIS īpašnieki (federālās zemes un valsts), jo HIS, kas sniedza attiecīgos pakalpojumus, darbojoties kā bezpeļņas organizācija, ļāva samazināt augstskolu finansēšanas izmaksas. Šajā ziņā valsts rīkojās ekonomiski racionālā veidā saskaņā ar tirgus ekonomikas dalībnieka principu. Vairākās piezīmēs ir atbalstīts uzskats, ka bija ekonomiski racionāli apvienot IT resursus, izveidojot HIS, un piedāvāt tos augstskolām šādā veidā.

HIS

HIS

HIS

4.1.2.2.   Selektīva priekšrocība nodokļu atbrīvojumu veidā

Selektīva priekšrocība nodokļu atbrīvojumu veidā

| (78) | Vācija apgalvo, ka nodokļu atbrīvojumi neradīja priekšrocību HIS, bet bija Vācijas nodokļu tiesību aktu pareizas piemērošanas sekas. Saskaņā ar Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 5. panta 1. punkta 9. apakšpunktu (46) un Komercdarbības nodokļa likuma 3. panta 1. punkta 6. apakšpunktu (47) saistībā ar Nodokļu kodeksa (Abgabenordnung jeb AO) 51. un turpmākajiem pantiem (48) bezpeļņas / sabiedriskā labuma uzņēmumi ir atbrīvoti no komercdarbības nodokļa, ja tie neveic saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(78)

Vācija apgalvo, ka nodokļu atbrīvojumi neradīja priekšrocību HIS, bet bija Vācijas nodokļu tiesību aktu pareizas piemērošanas sekas. Saskaņā ar Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 5. panta 1. punkta 9. apakšpunktu (46) un Komercdarbības nodokļa likuma 3. panta 1. punkta 6. apakšpunktu (47) saistībā ar Nodokļu kodeksa (Abgabenordnung jeb AO) 51. un turpmākajiem pantiem (48) bezpeļņas / sabiedriskā labuma uzņēmumi ir atbrīvoti no komercdarbības nodokļa, ja tie neveic saimniecisku darbību.

HIS

46

47

Abgabenordnung

AO

48

| (79) | Vācija norāda, ka lēmuma par procedūras sākšanu sākotnējais secinājums, ka HIS ir izmantojis nodokļu saistību samazinājumu, ir nepareizs, jo uzņēmumu ienākuma nodoklis un komercdarbības nodoklis uz HIS neattiecās. Tas bija tāpēc, ka aplūkojamo Vācijas nodokļu tiesību normu izpratnē HIS kā sabiedriskā labuma organizācija neguva ar nodokli apliekamus ienākumus Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 7. un turpmāko pantu izpratnē (49) un neguva komercdarbības ienākumus Komercdarbības nodokļa likuma 6. un turpmāko pantu izpratnē (50). Vācija piebilst, ka HIS nekad nav guvis peļņu, kas būtu apliekama ar nodokli. Vācija secina, ka HIS nodokļu slogs tāpēc līdzinājās nullei un tā būtu bijis arī tad, ja HIS nebūtu atbrīvojuma statusa. |
| --- | --- |

(79)

Vācija norāda, ka lēmuma par procedūras sākšanu sākotnējais secinājums, ka HIS ir izmantojis nodokļu saistību samazinājumu, ir nepareizs, jo uzņēmumu ienākuma nodoklis un komercdarbības nodoklis uz HIS neattiecās. Tas bija tāpēc, ka aplūkojamo Vācijas nodokļu tiesību normu izpratnē HIS kā sabiedriskā labuma organizācija neguva ar nodokli apliekamus ienākumus Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 7. un turpmāko pantu izpratnē (49) un neguva komercdarbības ienākumus Komercdarbības nodokļa likuma 6. un turpmāko pantu izpratnē (50). Vācija piebilst, ka HIS nekad nav guvis peļņu, kas būtu apliekama ar nodokli. Vācija secina, ka HIS nodokļu slogs tāpēc līdzinājās nullei un tā būtu bijis arī tad, ja HIS nebūtu atbrīvojuma statusa.

HIS

HIS

HIS

49

50

HIS

HIS

HIS

| (80) | Vācija faktiski apgalvo, ka pirmējās izmeklēšanas posmā sūdzības iesniedzējs šķietami atzīst, ka HIS ir atbrīvots no nodokļiem kā sabiedriskā labuma organizācija (gemeinnützige Organisation), un norāda uz HIS atkārtotiem ikgadējiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(80)

Vācija faktiski apgalvo, ka pirmējās izmeklēšanas posmā sūdzības iesniedzējs šķietami atzīst, ka HIS ir atbrīvots no nodokļiem kā sabiedriskā labuma organizācija (gemeinnützige Organisation), un norāda uz HIS atkārtotiem ikgadējiem zaudējumiem.

HIS

gemeinnützige Organisation

HIS

| (81) | Vācija arī apgalvo, ka iespējamās nodokļu priekšrocības prima facie neatbilst selektivitātes kritērijam, jo attieksme pret HIS neatšķīrās no attieksmes pret citiem sabiedriskā labuma uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(81)

Vācija arī apgalvo, ka iespējamās nodokļu priekšrocības prima facie neatbilst selektivitātes kritērijam, jo attieksme pret HIS neatšķīrās no attieksmes pret citiem sabiedriskā labuma uzņēmumiem.

prima facie

HIS

| (82) | Visbeidzot, Vācija apgalvo, ka sūdzības iesniedzējs nekad nav skaidri minējis nodokļu atbrīvojumus kā atsevišķu sūdzības pamatu. Tā norāda, ka pašā sūdzībā ir iekļauts tikai apgalvojums, ka HIS, “iespējams [izcēlums pievienots], izmanto nodokļu priekšrocības”, un ka sīkāki argumenti ir sniegti tikai attiecībā uz nodokļu priekšrocībām, ko turpina izmantot HIS eG. |
| --- | --- |

(82)

Visbeidzot, Vācija apgalvo, ka sūdzības iesniedzējs nekad nav skaidri minējis nodokļu atbrīvojumus kā atsevišķu sūdzības pamatu. Tā norāda, ka pašā sūdzībā ir iekļauts tikai apgalvojums, ka HIS, “iespējams [izcēlums pievienots], izmanto nodokļu priekšrocības”, un ka sīkāki argumenti ir sniegti tikai attiecībā uz nodokļu priekšrocībām, ko turpina izmantot HIS eG.

HIS

iespējams

HIS eG

4.2.   Pasākumi ir pastāvošs atbalsts kopš 1976. gada

Pasākumi ir pastāvošs atbalsts kopš 1976. gada

| (83) | Vācija vēlreiz pakārtoti apgalvo, ka pat tad, ja pasākumi tiktu kvalificēti kā valsts atbalsts, tā atgūšana būtu izslēgta, jo pasākumi joprojām tiktu aizsargāti kā pastāvošs atbalsts kopš 1976. gada Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunkta izpratnē (51). Saskaņā ar šo noteikumu pasākums, kas tā ieviešanas laikā nav bijis atbalsts, var kļūt par valsts atbalstu iekšējā tirgus attīstības dēļ. Lai pastāvoša atbalsta aizsardzība turpinātos, saskaņā ar judikatūru (52) ir jāpierāda, ka pasākums nav būtiski mainīts, kopš tas kļuvis par valsts atbalstu. Ja pasākums ir būtiski mainīts, tas kļūst par jaunu atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(83)

Vācija vēlreiz pakārtoti apgalvo, ka pat tad, ja pasākumi tiktu kvalificēti kā valsts atbalsts, tā atgūšana būtu izslēgta, jo pasākumi joprojām tiktu aizsargāti kā pastāvošs atbalsts kopš 1976. gada Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunkta izpratnē (51). Saskaņā ar šo noteikumu pasākums, kas tā ieviešanas laikā nav bijis atbalsts, var kļūt par valsts atbalstu iekšējā tirgus attīstības dēļ. Lai pastāvoša atbalsta aizsardzība turpinātos, saskaņā ar judikatūru (52) ir jāpierāda, ka pasākums nav būtiski mainīts, kopš tas kļuvis par valsts atbalstu. Ja pasākums ir būtiski mainīts, tas kļūst par jaunu atbalsta pasākumu.

51

52

| (84) | Pastāvošiem atbalsta pasākumiem piemēro tiesisku aizsardzību, kamēr Komisija nav konstatējusi, ka tie nav saderīgi ar iekšējo tirgu (53), un noteikusi, ka jāveic attiecīgi turpmāki pasākumi (sk. LESD 108. panta 1. punktu (54) un Regulas (ES) 2015/1589 (55) 22. pantu). Vienīgais izņēmums, kā apgalvo Vācija, ir gadījumi, kad ES tiesību akti nosaka kādas darbības liberalizāciju. Ņemot vērā, ka neviena no iepriekš minētajām rīcībām nav veikta, kā arī to, ka pasākumu sākumposmā nepastāvēja tirgus un pasākumi nav būtiski mainīti, tie ir kvalificējami kā likumīgs pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(84)

Pastāvošiem atbalsta pasākumiem piemēro tiesisku aizsardzību, kamēr Komisija nav konstatējusi, ka tie nav saderīgi ar iekšējo tirgu (53), un noteikusi, ka jāveic attiecīgi turpmāki pasākumi (sk. LESD 108. panta 1. punktu (54) un Regulas (ES) 2015/1589 (55) 22. pantu). Vienīgais izņēmums, kā apgalvo Vācija, ir gadījumi, kad ES tiesību akti nosaka kādas darbības liberalizāciju. Ņemot vērā, ka neviena no iepriekš minētajām rīcībām nav veikta, kā arī to, ka pasākumu sākumposmā nepastāvēja tirgus un pasākumi nav būtiski mainīti, tie ir kvalificējami kā likumīgs pastāvošs atbalsts.

53

54

55

4.2.1.   Augstskolu programmatūras tirgus nepastāvēja līdz 1993. gadam

Augstskolu programmatūras tirgus nepastāvēja līdz 1993. gadam

| (85) | Vācija norāda, ka 1969. gadā, kad tika izveidots HIS, un 1976. gadā, kad valsts un federālās zemes iegādājās tā daļas, augstskolu programmatūras tirgus nepastāvēja. Lai gan piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu sūdzības iesniedzējs apgalvo (sk. 50. apsvērumu), ka faktiski vai potenciāli konkurenti eksistēja jau 20. gadsimta 70. gados, sūdzības veidlapā tas norāda, ka pirms 2000. gada bija pieejama tikai HIS-GX programmatūra (56). No tā izriet, ka tirgus radās pēc 2000. gada. Tirgus 20. gadsimta 90. gados faktiski tikai sāka veidoties. Vairākās trešo personu piezīmēs arī ir uzsvērts, ka desmitiem gadu augstskolu programmatūra tirgū nebija pieejama un tikai 20. gadsimta 90. gados sporādiski sāka parādīties atsevišķu lietojumprogrammu nodrošinātāji. Reālas alternatīvas HIS produktiem ir parādījušās tikai pēdējā laikā. Vācija norāda, ka ir pamatots iemesls uzskatīt, ka tirgus radās tikai 2006./2007. gadā, kad notika pirmās publiskā iepirkuma procedūras, lai gan atsevišķi piegādātāji jau iepriekš piedāvāja specifiskus augstskolu pārvaldības programmatūras moduļus. Sūdzības iesniedzējs savā 2013. gada 19. novembra iesniegumā norāda, ka “pēdējo septiņu [izcēlums pievienots] gadu norises liecina, ka privāti pakalpojumu sniedzēji spēj apgādāt augstskolas ar integrētu augstskolu pārvaldības programmatūru”. Ņemot to vērā, HIS nevarēja būt tirgu kropļojoša ietekme, jo tirgus vispār nebija. Kā minēts iepriekš, bez HIS augstskolām pašām būtu jāmeklē risinājumi ar IT saistītajām vajadzībām un šajā nolūkā jāizmanto savi resursi. |
| --- | --- |

(85)

Vācija norāda, ka 1969. gadā, kad tika izveidots HIS, un 1976. gadā, kad valsts un federālās zemes iegādājās tā daļas, augstskolu programmatūras tirgus nepastāvēja. Lai gan piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu sūdzības iesniedzējs apgalvo (sk. 50. apsvērumu), ka faktiski vai potenciāli konkurenti eksistēja jau 20. gadsimta 70. gados, sūdzības veidlapā tas norāda, ka pirms 2000. gada bija pieejama tikai HIS-GX programmatūra (56). No tā izriet, ka tirgus radās pēc 2000. gada. Tirgus 20. gadsimta 90. gados faktiski tikai sāka veidoties. Vairākās trešo personu piezīmēs arī ir uzsvērts, ka desmitiem gadu augstskolu programmatūra tirgū nebija pieejama un tikai 20. gadsimta 90. gados sporādiski sāka parādīties atsevišķu lietojumprogrammu nodrošinātāji. Reālas alternatīvas HIS produktiem ir parādījušās tikai pēdējā laikā. Vācija norāda, ka ir pamatots iemesls uzskatīt, ka tirgus radās tikai 2006./2007. gadā, kad notika pirmās publiskā iepirkuma procedūras, lai gan atsevišķi piegādātāji jau iepriekš piedāvāja specifiskus augstskolu pārvaldības programmatūras moduļus. Sūdzības iesniedzējs savā 2013. gada 19. novembra iesniegumā norāda, ka “pēdējo septiņu [izcēlums pievienots] gadu norises liecina, ka privāti pakalpojumu sniedzēji spēj apgādāt augstskolas ar integrētu augstskolu pārvaldības programmatūru”. Ņemot to vērā, HIS nevarēja būt tirgu kropļojoša ietekme, jo tirgus vispār nebija. Kā minēts iepriekš, bez HIS augstskolām pašām būtu jāmeklē risinājumi ar IT saistītajām vajadzībām un šajā nolūkā jāizmanto savi resursi.

HIS

HIS-GX

56

HIS

septiņu

HIS

HIS

| (86) | Katrā ziņā šķiet, ka lēmumā par procedūras sākšanu ir atzīts, ka 1993. gads ir pirmais tirgus pastāvēšanas gads (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 60. apsvērumu). Līdz ar to jautājumā par pastāvošu atbalstu Vācijas iestādes piekrīt, ka tirgus izveidojās 1993. gadā. |
| --- | --- |

(86)

Katrā ziņā šķiet, ka lēmumā par procedūras sākšanu ir atzīts, ka 1993. gads ir pirmais tirgus pastāvēšanas gads (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 60. apsvērumu). Līdz ar to jautājumā par pastāvošu atbalstu Vācijas iestādes piekrīt, ka tirgus izveidojās 1993. gadā.

4.2.2.   Shēma nav būtiski mainīta

Shēma nav būtiski mainīta

| (87) | Vācija piekrīt lēmuma par procedūras sākšanu paustajai sākotnējai nostājai (lēmuma par procedūras sākšanu 80. apsvērums), ka pasākumu raksturs, finansējuma avots, juridiskais pamats, finansēšanas mērķi un labuma guvēju loks (HIS GmbH) kopš pasākumu ieviešanas nav mainījies. Turklāt Vācija norāda, ka saskaņā ar judikatūru (57) izmaiņas uzskata par ievērojamām, ja tās ietekmē shēmas būtību, piemēram, atbilstības pamatnosacījumus, juridisko pamatu (58) vai labuma guvēju loku. |
| --- | --- |

(87)

Vācija piekrīt lēmuma par procedūras sākšanu paustajai sākotnējai nostājai (lēmuma par procedūras sākšanu 80. apsvērums), ka pasākumu raksturs, finansējuma avots, juridiskais pamats, finansēšanas mērķi un labuma guvēju loks (HIS GmbH) kopš pasākumu ieviešanas nav mainījies. Turklāt Vācija norāda, ka saskaņā ar judikatūru (57) izmaiņas uzskata par ievērojamām, ja tās ietekmē shēmas būtību, piemēram, atbilstības pamatnosacījumus, juridisko pamatu (58) vai labuma guvēju loku.

HIS GmbH

57

58

4.2.2.1.   Finansējuma veids

Finansējuma veids

| (88) | Vācija norāda, ka finansējuma palielināšana neietekmē shēmas būtību, ja palielinājums ir samērojams ar to pašu pasākumu īstenošanas attiecīgo izmaksu pieaugumu, kā liecina vairāki Komisijas lēmumi apraides nozarē (59). |
| --- | --- |

(88)

Vācija norāda, ka finansējuma palielināšana neietekmē shēmas būtību, ja palielinājums ir samērojams ar to pašu pasākumu īstenošanas attiecīgo izmaksu pieaugumu, kā liecina vairāki Komisijas lēmumi apraides nozarē (59).

59

| (89) | Vācija atkārtoti uzsver, ka tiešā valsts finansējuma apjoms nomināli gandrīz nav palielinājies (no 2 527 000 DM 1976. gadā līdz 6 981 000 DM 2001. gadā un līdz 4 230 000 EUR 2013. gadā); mainīgās summas ir saistītas ar deficīta finansējuma raksturu un atspoguļo studentu skaita pieaugumu, kā arī inflācijas ietekmi |
| --- | --- |

(89)

Vācija atkārtoti uzsver, ka tiešā valsts finansējuma apjoms nomināli gandrīz nav palielinājies (no 2 527 000 DM 1976. gadā līdz 6 981 000 DM 2001. gadā un līdz 4 230 000 EUR 2013. gadā); mainīgās summas ir saistītas ar deficīta finansējuma raksturu un atspoguļo studentu skaita pieaugumu, kā arī inflācijas ietekmi

4.2.2.2.   Finansējuma avots, veids un juridiskais pamats

Finansējuma avots, veids un juridiskais pamats

| (90) | Vācija norāda, ka valsts finansējuma avots visā laikposmā palika nemainīgs: federatīvās valsts un federālo zemju budžets. Vācija piekrīt lēmuma par procedūras sākšanu 89. apsvērumam, kurā teikts, ka jau sākumā statūtos bija paredzēta iespēja iegūt finansējumu, kas nav tiešās dotācijas. Tomēr Vācija nepiekrīt lēmumā par procedūras sākšanu teiktajam, ka jautājums ir par to, vai “papildu finansējuma daļa [visā pasākumā] joprojām ir tik maza, ka nemainās finansējuma vispārējais raksturs” (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 90. apsvērumu). Vācija uzskata, ka augstskolu līdzfinansējuma apjoma ievērojamu pieaugumu (maksas par HIS IT pakalpojumiem īpatsvars palielinājās no 35,7 % 2002. gadā līdz 74,1 % 2013. gadā) nevar interpretēt kā būtiskas izmaiņas shēmā, kuru dēļ pasākumi zaudē pastāvoša atbalsta statusu. |
| --- | --- |

(90)

Vācija norāda, ka valsts finansējuma avots visā laikposmā palika nemainīgs: federatīvās valsts un federālo zemju budžets. Vācija piekrīt lēmuma par procedūras sākšanu 89. apsvērumam, kurā teikts, ka jau sākumā statūtos bija paredzēta iespēja iegūt finansējumu, kas nav tiešās dotācijas. Tomēr Vācija nepiekrīt lēmumā par procedūras sākšanu teiktajam, ka jautājums ir par to, vai “papildu finansējuma daļa [visā pasākumā] joprojām ir tik maza, ka nemainās finansējuma vispārējais raksturs” (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 90. apsvērumu). Vācija uzskata, ka augstskolu līdzfinansējuma apjoma ievērojamu pieaugumu (maksas par HIS IT pakalpojumiem īpatsvars palielinājās no 35,7 % 2002. gadā līdz 74,1 % 2013. gadā) nevar interpretēt kā būtiskas izmaiņas shēmā, kuru dēļ pasākumi zaudē pastāvoša atbalsta statusu.

HIS

| (91) | Vācija nepiekrīt arī sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, ka pasākums faktiski bija sērijveida tiešās atbalsta dotācijas, un norāda, ka attiecībā uz “atbalsta shēmas” definīciju nepastāv citas konkrētas prasības, izņemot Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punktā sniegto formulējumu (60). |
| --- | --- |

(91)

Vācija nepiekrīt arī sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, ka pasākums faktiski bija sērijveida tiešās atbalsta dotācijas, un norāda, ka attiecībā uz “atbalsta shēmas” definīciju nepastāv citas konkrētas prasības, izņemot Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punktā sniegto formulējumu (60).

60

| (92) | Vācija arī skaidro, ka ar pastāvošu atbalstu saistīto procedūru mērķis nav aizsargāt privātpersonu intereses, bet labuma guvēju tiesisko paļāvību. Tāpēc nepastāv īpaši pārredzamības pienākumi attiecībā uz privātpersonām, kas ļautu tām aizstāvēt savas likumīgās tiesības. |
| --- | --- |

(92)

Vācija arī skaidro, ka ar pastāvošu atbalstu saistīto procedūru mērķis nav aizsargāt privātpersonu intereses, bet labuma guvēju tiesisko paļāvību. Tāpēc nepastāv īpaši pārredzamības pienākumi attiecībā uz privātpersonām, kas ļautu tām aizstāvēt savas likumīgās tiesības.

4.2.2.3.   Mērķi un produkti/pakalpojumi

Mērķi un produkti/pakalpojumi

| (93) | Vācija piebilst, ka HIS mērķis un darbība arī nemainījās. Vācija nepiekrīt arī sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, ka HIS mērķis saskaņā ar statūtiem esot izteikts ļoti plaši un neskaidri (sk. 51. apsvērumu). Mērķis, kā atzīts lēmuma par procedūras sākšanu 82. apsvērumā, nav mainījies, jo sākotnējais mērķis bija formulēts plaši. Piezīmēs, kas saņemtas no ieinteresētajām personām, izņemot sūdzības iesniedzēju un abus Itālijas uzņēmumus, arī ir apstiprināta Vācijas nostāja, ka HIS mērķis augstskolu datu apstrādes jomā būtībā nav mainījies četrdesmit gadus un joprojām ir atbalsts augstskolām elektroniskās datu apstrādes/informācijas tehnoloģiju jomā (61). Vācija atkārtoti uzsver, ka statūtu formulējumam attiecībā uz mērķiem bija jābūt pietiekami plašam, lai pakalpojumus varētu pielāgot mainīgām prasībām. Tajā pašā laikā formulējums nebija neierobežots, jo uzdevums “izstrādāt augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzēt augstskolām tās ieviest un īstenot” ir pielāgots augstskolu pārvaldības automatizācijai, izmantojot elektronisko datu apstrādi. Formulējums noteikti nav tik plašs, lai ļautu HIS iesaistīties darbībās, kas nav programmproduktu un pakalpojumu nodrošināšana augstskolām elektroniskās datu apstrādes/IT jomā. |
| --- | --- |

(93)

Vācija piebilst, ka HIS mērķis un darbība arī nemainījās. Vācija nepiekrīt arī sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, ka HIS mērķis saskaņā ar statūtiem esot izteikts ļoti plaši un neskaidri (sk. 51. apsvērumu). Mērķis, kā atzīts lēmuma par procedūras sākšanu 82. apsvērumā, nav mainījies, jo sākotnējais mērķis bija formulēts plaši. Piezīmēs, kas saņemtas no ieinteresētajām personām, izņemot sūdzības iesniedzēju un abus Itālijas uzņēmumus, arī ir apstiprināta Vācijas nostāja, ka HIS mērķis augstskolu datu apstrādes jomā būtībā nav mainījies četrdesmit gadus un joprojām ir atbalsts augstskolām elektroniskās datu apstrādes/informācijas tehnoloģiju jomā (61). Vācija atkārtoti uzsver, ka statūtu formulējumam attiecībā uz mērķiem bija jābūt pietiekami plašam, lai pakalpojumus varētu pielāgot mainīgām prasībām. Tajā pašā laikā formulējums nebija neierobežots, jo uzdevums “izstrādāt augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzēt augstskolām tās ieviest un īstenot” ir pielāgots augstskolu pārvaldības automatizācijai, izmantojot elektronisko datu apstrādi. Formulējums noteikti nav tik plašs, lai ļautu HIS iesaistīties darbībās, kas nav programmproduktu un pakalpojumu nodrošināšana augstskolām elektroniskās datu apstrādes/IT jomā.

HIS

HIS

HIS

61

HIS

| (94) | Attiecībā uz HIS informācijas tehnoloģiju produktiem un pakalpojumiem gadu gaitā Vācija norāda, ka pārskats liecina par to, ka tie funkcionāli ir palikuši nemainīgi, lai gan bija jāatjaunina konkrēti moduļi, ņemot vērā tehniskā un organizatoriskā satvara izmaiņas un automatizācijas attīstību. Šīs norises nav mainījušas šo pakalpojumu un produktu fokusu un saturu. Attiecībā uz argumentu, ka HIS sākotnējiem produktiem un pakalpojumiem nebija nekā kopīga ar tā produktiem un pakalpojumiem 20. gadsimta 90. gados (proti, ka nav bijis nepārtraukta produktu klāsta), Vācija norāda, ka jau 1976. gadā HIS nodrošināja pirmās un daļēji otrās paaudzes segmentus, kas ir iekļauti mūsdienu augstskolu programmproduktos. Produkts “SOS” tika piedāvāts jau 1976. gadā kā HIS-SOS II. Vācija ir iesniegusi tabulu, lai parādītu piedāvāto produktu klāstu dažādās augstskolu pārvaldības jomās laikā no 1976. līdz 2013. gadam un pierādītu produktu portfeļa nepārtrauktību. Produktu nosaukumi dažos gadījumos ir mainījušies, taču to pamatfunkcijas nav mainījušās. Gada darba programmās ir īpaši norādīts, ka HIS“programmatūras piedāvājuma klāsts paliek tāds pats, bet tiks pārveidots, lai atbilstu jaunākajiem tehnoloģiskajiem standartiem” (sk. 1995. gada darba programmas/darbības plāna 18. lpp.).

  2. tabula



  HIS IT produktu portfelis no dibināšanas 1976. gadā līdz 2013. gadam











  Procesi | HIS produkti un tehnoloģijas |
| --- | --- | --- |
| 1976. gads | 1986. gads | 1995. gads | 2005. gads | 2013. gads |
| Tehnoloģijas | Centrālie procesori, pakešapstrāde, magnētiskie diski, COBOL, FORTRAN | Mikrodatoru sistēmas, interaktīvā apstrāde uz ekrāna, datubāzes, Siemens BS/2000, Nixdorf 8860, UNIX, 4GL, DOS, Clipper | Personālie datori, relāciju datubāzes (Informix), UNIX, Informix 4GL (UNIX paaudze)
  Klientservera tehnoloģija ar grafiskajām lietotāja saskarnēm, DOS, Windows 3.1, Visual Basic, Clipper (GX paaudze) | Klientservera tehnoloģija ar grafiskajām lietotāja saskarnēm (Windows klienti, datubāzes serveris), relāciju datubāzes (Informix, Postgres), Visual Basic, C++ (GX paaudze)
  Interneta tehnoloģijas, atvērtā pirmkoda bibliotēkas, pašapkalpošanās funkcijas, Java sīklietotnes, Java serversīklietotnes, Java (QIS paaudze) | Klientservera tehnoloģija (Windows klienti, datubāzes serveris), Visual Basic, C++ (GX paaudze)
  Atvērtā pirmkoda bibliotēkas, relāciju datubāzes (Informix, Postgres), interneta tehnoloģijas, pašapkalpošanās funkcijas, atvērtā pirmkoda bibliotēkas, Java serversīklietotnes, trīslīmeņu arhitektūra, Java (QIS paaudze un HISinOne paaudze) |
| Pieteikšanās un uzņemšana | | ZUL 8860 | HISZUL-UNIX | ZUL-GX, QISZUL | ZUL-GX, QISZUL, HISconnect, HISinOne APP
   (*2) |
| Studentu administrācija | HIS-SOS II | HISSOS (*1) | HISSOS-UNIX, HISSOS-GX | SOS-GX, QISSOS | SOS-GX, QISSOS, HISinOne STU
   (*2) |
| Absolventu administrācija | | | | | HISinOne ALU (*2) |
| Eksāmenu administrācija | HIS-POS | HISPOS (*1), HISPOS-UNIX | HISPOS-UNIX, HISPOS-GX | POS-GX, QISPOS | POS-GX, QISPOS, HISinOne EXA
   (*2) |
| Kursu administrācija | HIS-LVS, HIS augstskolu nodarbību saraksts | HIS-LVS, HIS augstskolu nodarbību saraksts | HIS-LVS (paplašinājums uz

  HISSOS) | HIS-LSF | HIS-LSF, HISinOne EXA |
| Personāla un darbvietu administrācija | HIS-PVS II | HISPVS II, HISPSA | HISSVA-Unix, HISSBS | SVA, RKA, ZEB | SVA-GX, QIS-SVA, RKA, QIS-RKA, ZEB, QIS-ZEB |
| Budžeta un skaidras naudas pārvaldības sistēma, izmaksu uzskaite | HISKAM, HIS izmaksu uzskaites modelis | HISMBS (*1) | HISMBS-

  UNIX, HIS-MBS
   (*1), HIS


  KBS-UNIX,

  HISBES, HIS-RKA, HISBES-

  UNIX | FSV-GX (BES,

  MBS, WebMBS-3T, Fibu, IVS,

  MAT, KBS), COB-


  GX, QIS-COB | FSV-GX (BES,

  MBS, QISFSV-3T,

  FIBU, IVS, MAT, KBS), COB-GX,
  QIS-COB |
| Ierīču pārvaldība, inventāra, sistēmu un uzturēšanas administrācija | | HISIVS, HIS-


  ANL, HISINT
   (*1) | HISIVS-UNIX,

  HISIVS-GX,
  HISINT |
| Materiālu pārvaldība | | HISMAT | HISMAT, HISBEL-PC |
| Būvniecības, telpu un ēku pārvaldība | HIS telpu datne, tostarp ēku datne | HISBAU II, HIS-BAU DIA | HISBAU-PC, HISRVL-PC | HIS-BAU-GX | HIS-BAU-GX |

(94)

Attiecībā uz HIS informācijas tehnoloģiju produktiem un pakalpojumiem gadu gaitā Vācija norāda, ka pārskats liecina par to, ka tie funkcionāli ir palikuši nemainīgi, lai gan bija jāatjaunina konkrēti moduļi, ņemot vērā tehniskā un organizatoriskā satvara izmaiņas un automatizācijas attīstību. Šīs norises nav mainījušas šo pakalpojumu un produktu fokusu un saturu. Attiecībā uz argumentu, ka HIS sākotnējiem produktiem un pakalpojumiem nebija nekā kopīga ar tā produktiem un pakalpojumiem 20. gadsimta 90. gados (proti, ka nav bijis nepārtraukta produktu klāsta), Vācija norāda, ka jau 1976. gadā HIS nodrošināja pirmās un daļēji otrās paaudzes segmentus, kas ir iekļauti mūsdienu augstskolu programmproduktos. Produkts “SOS” tika piedāvāts jau 1976. gadā kā HIS-SOS II. Vācija ir iesniegusi tabulu, lai parādītu piedāvāto produktu klāstu dažādās augstskolu pārvaldības jomās laikā no 1976. līdz 2013. gadam un pierādītu produktu portfeļa nepārtrauktību. Produktu nosaukumi dažos gadījumos ir mainījušies, taču to pamatfunkcijas nav mainījušās. Gada darba programmās ir īpaši norādīts, ka HIS“programmatūras piedāvājuma klāsts paliek tāds pats, bet tiks pārveidots, lai atbilstu jaunākajiem tehnoloģiskajiem standartiem” (sk. 1995. gada darba programmas/darbības plāna 18. lpp.).

HIS

HIS

HIS

SOS

HIS-SOS II

HIS

2. tabula

2. tabula

HIS IT produktu portfelis no dibināšanas 1976. gadā līdz 2013. gadam

HIS IT

Procesi

HIS produkti un tehnoloģijas

HIS

1976. gads

1986. gads

1995. gads

2005. gads

2013. gads

Tehnoloģijas

Centrālie procesori, pakešapstrāde, magnētiskie diski, COBOL, FORTRAN

COBOL

FORTRAN

Mikrodatoru sistēmas, interaktīvā apstrāde uz ekrāna, datubāzes, Siemens BS/2000, Nixdorf 8860, UNIX, 4GL, DOS, Clipper

Siemens BS/2000

Nixdorf 8860

UNIX

4GL

DOS

Clipper

Personālie datori, relāciju datubāzes (Informix), UNIX, Informix 4GL (UNIX paaudze)

Informix

UNIX

Informix 4GL

UNIX

Klientservera tehnoloģija ar grafiskajām lietotāja saskarnēm, DOS, Windows 3.1, Visual Basic, Clipper (GX paaudze)

DOS

Windows 3.1

Visual Basic

Clipper

GX

Klientservera tehnoloģija ar grafiskajām lietotāja saskarnēm (Windows klienti, datubāzes serveris), relāciju datubāzes (Informix, Postgres), Visual Basic, C++ (GX paaudze)

Windows

Informix

Postgres)

Visual Basic

C++

GX

Interneta tehnoloģijas, atvērtā pirmkoda bibliotēkas, pašapkalpošanās funkcijas, Java sīklietotnes, Java serversīklietotnes, Java (QIS paaudze)

Java

Java

Java

QIS

Klientservera tehnoloģija (Windows klienti, datubāzes serveris), Visual Basic, C++ (GX paaudze)

Windows

Visual Basic

C++

GX

Atvērtā pirmkoda bibliotēkas, relāciju datubāzes (Informix, Postgres), interneta tehnoloģijas, pašapkalpošanās funkcijas, atvērtā pirmkoda bibliotēkas, Java serversīklietotnes, trīslīmeņu arhitektūra, Java (QIS paaudze un HISinOne paaudze)

Informix

Postgres

Java

Java

QIS

HISinOne

Pieteikšanās un uzņemšana

ZUL 8860

HISZUL-UNIX

ZUL-GX, QISZUL

ZUL-GX

QISZUL

ZUL-GX, QISZUL, HISconnect, HISinOne APP
   (*2)

ZUL-GX

QISZUL

HISconnect

HISinOne APP

*2

Studentu administrācija

HIS-SOS II

HISSOS (*1)

*1

HISSOS-UNIX, HISSOS-GX

HISSOS-UNIX

HISSOS-GX

SOS-GX, QISSOS

SOS-GX

QISSOS

SOS-GX, QISSOS, HISinOne STU
   (*2)

SOS-GX

QISSOS

HISinOne STU

*2

Absolventu administrācija

HISinOne ALU (*2)

*2

Eksāmenu administrācija

HIS-POS

HISPOS (*1), HISPOS-UNIX

*1

HISPOS-UNIX

HISPOS-UNIX, HISPOS-GX

HISPOS-UNIX

HISPOS-GX

POS-GX, QISPOS

POS-GX

QISPOS

POS-GX, QISPOS, HISinOne EXA
   (*2)

POS-GX

QISPOS

HISinOne EXA

*2

Kursu administrācija

HIS-LVS, HIS augstskolu nodarbību saraksts

HIS-LVS

HIS

HIS-LVS, HIS augstskolu nodarbību saraksts

HIS-LVS

HIS

HIS-LVS (paplašinājums uz

HIS-LVS

HISSOS)

HISSOS

HIS-LSF

HIS-LSF, HISinOne EXA

HIS-LSF

HISinOne EXA

Personāla un darbvietu administrācija

HIS-PVS II

HISPVS II, HISPSA

HISPVS II

HISPSA

HISSVA-Unix, HISSBS

HISSVA-Unix

HISSBS

SVA, RKA, ZEB

SVA

RKA

ZEB

SVA-GX, QIS-SVA, RKA, QIS-RKA, ZEB, QIS-ZEB

SVA-GX

QIS-SVA

RKA

QIS-RKA

ZEB

QIS-ZEB

Budžeta un skaidras naudas pārvaldības sistēma, izmaksu uzskaite

HISKAM, HIS izmaksu uzskaites modelis

HISKAM

HIS

HISMBS (*1)

*1

HISMBS-

UNIX, HIS-MBS
   (*1), HIS

UNIX

HIS-MBS

*1

HIS

KBS-UNIX,

KBS-UNIX

HISBES, HIS-RKA, HISBES-

HISBES

HIS-RKA

HISBES-

UNIX

FSV-GX (BES,

FSV-GX (BES

MBS, WebMBS-3T, Fibu, IVS,

MBS

WebMBS-3T

Fibu

IVS

MAT, KBS), COB-

MAT

KBS)

COB-

GX, QIS-COB

GX

QIS-COB

FSV-GX (BES,

FSV-GX (BES

MBS, QISFSV-3T,

MBS

QISFSV-3T

FIBU, IVS, MAT, KBS), COB-GX,

FIBU

IVS

MAT

KBS)

COB-GX

QIS-COB

Ierīču pārvaldība, inventāra, sistēmu un uzturēšanas administrācija

HISIVS, HIS-

HISIVS

HIS-

ANL, HISINT
   (*1)

ANL

HISINT

*1

HISIVS-UNIX,

HISIVS-UNIX

HISIVS-GX,

HISIVS-GX

HISINT

Materiālu pārvaldība

HISMAT

HISMAT, HISBEL-PC

HISMAT

HISBEL-PC

Būvniecības, telpu un ēku pārvaldība

HIS telpu datne, tostarp ēku datne

HIS

HISBAU II, HIS-BAU DIA

HISBAU II

HIS-BAU DIA

HISBAU-PC, HISRVL-PC

HISBAU-PC

HISRVL-PC

HIS-BAU-GX

HIS-BAU-GX

4.3.   Pasākumi ir saderīga PVTN kompensācija

Pasākumi ir saderīga PVTN kompensācija

| (95) | Vācija uzskata, ka izglītības un pētniecības nodrošināšana ir pienācīgi atzīts PVTN mērķis un pat pienākums. Pretēji lēmuma par procedūras sākšanu secinājumam personāla, finanšu un organizatorisko līdzekļu nodrošināšana bija vajadzīga, lai izpildītu valsts pienākumu augstākās izglītības jomā. Pastāvēja arī tirgus nepilnība, kas, iespējams, pašlaik vēl turpinās, jo neviens pakalpojumu sniedzējs nespēj piedāvāt visus augstskolām vajadzīgos programmatūras pakalpojumus. |
| --- | --- |

(95)

Vācija uzskata, ka izglītības un pētniecības nodrošināšana ir pienācīgi atzīts PVTN mērķis un pat pienākums. Pretēji lēmuma par procedūras sākšanu secinājumam personāla, finanšu un organizatorisko līdzekļu nodrošināšana bija vajadzīga, lai izpildītu valsts pienākumu augstākās izglītības jomā. Pastāvēja arī tirgus nepilnība, kas, iespējams, pašlaik vēl turpinās, jo neviens pakalpojumu sniedzējs nespēj piedāvāt visus augstskolām vajadzīgos programmatūras pakalpojumus.

| (96) | Turklāt statūti un darba programma ir pietiekami sīki izstrādāti, lai tos varētu uzskatīt par pilnvarojuma aktiem. Darba programmā ir skaidri norādīts, ka HIS mērķis ir nodrošināt augstskolām programmproduktus. Tajā pašā laikā formulējums nebija neierobežots, jo uzdevums “izstrādāt augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzēt augstskolām tās ieviest un īstenot” ir pielāgots augstskolu pārvaldības automatizācijai, izmantojot elektronisko datu apstrādi. Vācija uzskata, ka Komisijas prasības attiecībā uz pilnvarojuma akta precizitāti (kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 65. apsvērumā) ir pārāk stingras. |
| --- | --- |

(96)

Turklāt statūti un darba programma ir pietiekami sīki izstrādāti, lai tos varētu uzskatīt par pilnvarojuma aktiem. Darba programmā ir skaidri norādīts, ka HIS mērķis ir nodrošināt augstskolām programmproduktus. Tajā pašā laikā formulējums nebija neierobežots, jo uzdevums “izstrādāt augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzēt augstskolām tās ieviest un īstenot” ir pielāgots augstskolu pārvaldības automatizācijai, izmantojot elektronisko datu apstrādi. Vācija uzskata, ka Komisijas prasības attiecībā uz pilnvarojuma akta precizitāti (kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 65. apsvērumā) ir pārāk stingras.

HIS

| (97) | Vācija secina, ka, pamatojoties uz iepriekš teikto, kompensācija HIS tika piešķirta saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami PVTN. |
| --- | --- |

(97)

Vācija secina, ka, pamatojoties uz iepriekš teikto, kompensācija HIS tika piešķirta saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami PVTN.

HIS

4.4.   
  HIS eG finansēšana/HIS IT finansēšanas tirgus piekļuvi ierobežojošais efekts

HIS eG

HIS IT

| (98) | Vācija vispirms norāda, ka lēmumā par procedūras sākšanu nav izteiktas šaubas saistībā ar HIS eG, par ko HIS tika pārveidots 2014. gada janvārī. Tāpēc sūdzības iesniedzēja piezīmēm par šo jautājumu nav nozīmes. Vācija arī informē Komisiju, ka kopš 2012. gada novembra, kad ar Komisiju sākās sarunas par sūdzību, HIS nav aktīvi darbojies tirgū un nav piedalījies publiskā iepirkuma procedūrās. |
| --- | --- |

(98)

Vācija vispirms norāda, ka lēmumā par procedūras sākšanu nav izteiktas šaubas saistībā ar HIS eG, par ko HIS tika pārveidots 2014. gada janvārī. Tāpēc sūdzības iesniedzēja piezīmēm par šo jautājumu nav nozīmes. Vācija arī informē Komisiju, ka kopš 2012. gada novembra, kad ar Komisiju sākās sarunas par sūdzību, HIS nav aktīvi darbojies tirgū un nav piedalījies publiskā iepirkuma procedūrās.

HIS eG

HIS

HIS

| (99) | Vācija secina, ka sūdzības iesniedzēja argumenti par HIS cenu politiku ir pretrunīgi: sūdzības iesniedzējs uzskata, ka HIS cenas kropļo tirgu (sk., piemēram, sūdzības iesniedzēja 2013. gada 18. decembrī iesniegto piezīmju 6. lpp.), bet tajā pašā laikā apgalvo, ka HIS esot noslēdzis līgumus par cenām, kas pārsniedz tirgus līmeni (sk. sūdzības iesniedzēja 2013. gada 18. decembrī iesniegto piezīmju 4. lpp.). |
| --- | --- |

(99)

Vācija secina, ka sūdzības iesniedzēja argumenti par HIS cenu politiku ir pretrunīgi: sūdzības iesniedzējs uzskata, ka HIS cenas kropļo tirgu (sk., piemēram, sūdzības iesniedzēja 2013. gada 18. decembrī iesniegto piezīmju 6. lpp.), bet tajā pašā laikā apgalvo, ka HIS esot noslēdzis līgumus par cenām, kas pārsniedz tirgus līmeni (sk. sūdzības iesniedzēja 2013. gada 18. decembrī iesniegto piezīmju 4. lpp.).

HIS

HIS

HIS

| (100) | Attiecībā uz argumentu, ka HIS finansēšana ir novedusi pie tirgus piekļuves ierobežošanas, Vācija atbalsta vairāku ieinteresēto personu pausto nostāju, ka tirgus piekļuves ierobežošana nav notikusi un ka pakalpojumi bija vajadzīgi, jo šajā jomā pastāvēja vispārēja tirgus nepilnība (62). |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz argumentu, ka HIS finansēšana ir novedusi pie tirgus piekļuves ierobežošanas, Vācija atbalsta vairāku ieinteresēto personu pausto nostāju, ka tirgus piekļuves ierobežošana nav notikusi un ka pakalpojumi bija vajadzīgi, jo šajā jomā pastāvēja vispārēja tirgus nepilnība (62).

HIS

62

5.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

| (101) | Komisija novērtēja tiešās dotācijas un atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa un komercdarbības nodokļa, kas tika piešķirts HIS, lai tas varētu sniegt informācijas tehnoloģiju pakalpojumus Vācijas publiskajām augstskolām un dažām privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām. |
| --- | --- |

(101)

Komisija novērtēja tiešās dotācijas un atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa un komercdarbības nodokļa, kas tika piešķirts HIS, lai tas varētu sniegt informācijas tehnoloģiju pakalpojumus Vācijas publiskajām augstskolām un dažām privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām.

HIS

| (102) | Saskaņā ar lēmumu par procedūras sākšanu bija paredzēts pārbaudīt iespējamo atbalsta pasākumu valsts atbalsta raksturu un saderību laikā no 1976. līdz 2013. gadam (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 103. apsvērumu). Tāpēc Komisija koncentrē uzmanību uz šajā laikposmā īstenoto pasākumu pārbaudi. |
| --- | --- |

(102)

Saskaņā ar lēmumu par procedūras sākšanu bija paredzēts pārbaudīt iespējamo atbalsta pasākumu valsts atbalsta raksturu un saderību laikā no 1976. līdz 2013. gadam (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 103. apsvērumu). Tāpēc Komisija koncentrē uzmanību uz šajā laikposmā īstenoto pasākumu pārbaudi.

5.1.   Valsts atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

Valsts atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (103) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(103)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (104) | Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jābūt izpildītiem šādiem kumulatīviem nosacījumiem: a) pasākumam jābūt finansētam no valsts līdzekļiem un attiecināmam uz valsti, b) tam jārada ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem, c) priekšrocībām jābūt selektīvām un d) pasākumam jābūt tādam, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ja kāds no šiem kritērijiem nav izpildīts, pasākums nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(104)

Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jābūt izpildītiem šādiem kumulatīviem nosacījumiem: a) pasākumam jābūt finansētam no valsts līdzekļiem un attiecināmam uz valsti, b) tam jārada ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem, c) priekšrocībām jābūt selektīvām un d) pasākumam jābūt tādam, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ja kāds no šiem kritērijiem nav izpildīts, pasākums nav valsts atbalsts.

5.1.1.   Tiešo dotāciju valsts atbalsta raksturs

Tiešo dotāciju valsts atbalsta raksturs

5.1.1.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

| (105) | Netiek apstrīdēts, ka atbalsts HIS ir finansēts no valsts līdzekļiem un attiecināms uz valsti. Pasākumus īstenoja valsts un federālās zemes, un tie bija saistīti ar valsts līdzekļu izmantošanu, jo dotācijas tika piešķirtas no budžeta līdzekļiem un nodokļu atbrīvojumi mazināja valsts nodokļu ieņēmumus. |
| --- | --- |

(105)

Netiek apstrīdēts, ka atbalsts HIS ir finansēts no valsts līdzekļiem un attiecināms uz valsti. Pasākumus īstenoja valsts un federālās zemes, un tie bija saistīti ar valsts līdzekļu izmantošanu, jo dotācijas tika piešķirtas no budžeta līdzekļiem un nodokļu atbrīvojumi mazināja valsts nodokļu ieņēmumus.

HIS

| (106) | Tā kā lēmumu par finansējuma piešķiršanu pieņem valsts un federālās zemes, pasākums noteikti būtu attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(106)

Tā kā lēmumu par finansējuma piešķiršanu pieņem valsts un federālās zemes, pasākums noteikti būtu attiecināms uz valsti.

5.1.1.2.   
  HIS sniegto pakalpojumu ekonomiskais raksturs

HIS

5.1.1.3.   Vācijas publiskajām augstskolām sniegtie pakalpojumi

Vācijas publiskajām augstskolām sniegtie pakalpojumi

| (107) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tam jārada ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(107)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tam jārada ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem.

| (108) | Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru uzņēmuma jēdziens ietver visas struktūras, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida (63). Saimnieciska darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū (64). |
| --- | --- |

(108)

Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru uzņēmuma jēdziens ietver visas struktūras, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida (63). Saimnieciska darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū (64).

63

64

| (109) | Vācija apgalvo, ka HIS nebija uzņēmums, jo tas nebija iesaistīts saimnieciskā darbībā un nedarbojās peļņas gūšanas nolūkā. Vācija norāda, ka HIS mērķis, kā minēts statūtos, bija atbalstīt Vācijas publiskās augstskolas un to administrācijas, lai nodrošinātu to zinātnisko un izglītības uzdevumu racionālu un ekonomisku izpildi. Vācija apgalvo, ka šis mērķis atbilst valsts pienākumam nodrošināt izglītību, kas ietver pienākumu nodrošināt augstskolas ar cilvēkresursiem, finanšu un organizatoriskiem resursiem. Vācija secina, ka HIS sniedza pakalpojumus ar saimniecisku darbību nesaistītos nolūkos un tātad neveica saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(109)

Vācija apgalvo, ka HIS nebija uzņēmums, jo tas nebija iesaistīts saimnieciskā darbībā un nedarbojās peļņas gūšanas nolūkā. Vācija norāda, ka HIS mērķis, kā minēts statūtos, bija atbalstīt Vācijas publiskās augstskolas un to administrācijas, lai nodrošinātu to zinātnisko un izglītības uzdevumu racionālu un ekonomisku izpildi. Vācija apgalvo, ka šis mērķis atbilst valsts pienākumam nodrošināt izglītību, kas ietver pienākumu nodrošināt augstskolas ar cilvēkresursiem, finanšu un organizatoriskiem resursiem. Vācija secina, ka HIS sniedza pakalpojumus ar saimniecisku darbību nesaistītos nolūkos un tātad neveica saimniecisku darbību.

HIS

HIS

HIS

| (110) | Tiesa ir precizējusi, ka “izveidojot un uzturot šādu valsts izglītības sistēmu, kas finansējumu galvenokārt saņem no valsts budžeta, nevis skolēniem vai viņu vecākiem, valsts nevēlas iesaistīties darījumos par atlīdzību, bet īsteno savus pienākumus pret iedzīvotājiem sociālajā, kultūras un izglītības jomā” (65). |
| --- | --- |

(110)

Tiesa ir precizējusi, ka “izveidojot un uzturot šādu valsts izglītības sistēmu, kas finansējumu galvenokārt saņem no valsts budžeta, nevis skolēniem vai viņu vecākiem, valsts nevēlas iesaistīties darījumos par atlīdzību, bet īsteno savus pienākumus pret iedzīvotājiem sociālajā, kultūras un izglītības jomā” (65).

65

| (111) | Tādējādi publisku augstskolu un pētniecības organizāciju darbība, kas ir saistīta ar to izglītības mērķi, ir nesaimnieciska darbība, kura neietilpst valsts atbalsta noteikumu piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

(111)

Tādējādi publisku augstskolu un pētniecības organizāciju darbība, kas ir saistīta ar to izglītības mērķi, ir nesaimnieciska darbība, kura neietilpst valsts atbalsta noteikumu piemērošanas jomā.

| (112) | Saskaņā ar ES tiesu judikatūru tiek uzskatīts, ka darbības, kas ir nesaraujami saistītas ar publisku uzdevumu izpildi, nav saimnieciska rakstura (66). |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar ES tiesu judikatūru tiek uzskatīts, ka darbības, kas ir nesaraujami saistītas ar publisku uzdevumu izpildi, nav saimnieciska rakstura (66).

66

| (113) | Kā skaidrots lēmumā par procedūras sākšanu (29. apsvērums), šādu darbību piemēri ietver datu vākšanu sabiedriskiem mērķiem, pamatojoties uz tiesisku pienākumu publiskot datus, kas uzlikts attiecīgajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(113)

Kā skaidrots lēmumā par procedūras sākšanu (29. apsvērums), šādu darbību piemēri ietver datu vākšanu sabiedriskiem mērķiem, pamatojoties uz tiesisku pienākumu publiskot datus, kas uzlikts attiecīgajiem uzņēmumiem.

| (114) | Komisija uzskata, ka pakalpojumi, kurus HIS sniedza Vācijas publiskajām augstskolām, ir pietiekami līdzīgi spriedumā Compass-Datenbank lietā aplūkotajiem pakalpojumiem un ka turpmāk minēto iemeslu dēļ HIS pakalpojumi bija būtiska valsts funkciju daļa Vācijas publiskās terciārās izglītības sistēmā. |
| --- | --- |

(114)

Komisija uzskata, ka pakalpojumi, kurus HIS sniedza Vācijas publiskajām augstskolām, ir pietiekami līdzīgi spriedumā Compass-Datenbank lietā aplūkotajiem pakalpojumiem un ka turpmāk minēto iemeslu dēļ HIS pakalpojumi bija būtiska valsts funkciju daļa Vācijas publiskās terciārās izglītības sistēmā.

HIS

Compass-Datenbank

HIS

| (115) | Spriedumā Compass-Datenbank lietā Tiesa ir secinājusi, ka attiecīgais pakalpojums, kas ietver datu glabāšanu un to pieejamības nodrošināšanu sabiedrībai (“ar šo datu savākšanu nesaraujamas darbības”), nav atdalāms no datu vākšanas, kam nebūtu jēgas, ja netiktu uzturēta publiska datubāze ar šiem datiem (minētā sprieduma 41. punkts). |
| --- | --- |

(115)

Spriedumā Compass-Datenbank lietā Tiesa ir secinājusi, ka attiecīgais pakalpojums, kas ietver datu glabāšanu un to pieejamības nodrošināšanu sabiedrībai (“ar šo datu savākšanu nesaraujamas darbības”), nav atdalāms no datu vākšanas, kam nebūtu jēgas, ja netiktu uzturēta publiska datubāze ar šiem datiem (minētā sprieduma 41. punkts).

Compass-Datenbank

| (116) | Lēmumā par procedūras sākšanu ir minēts šis spriedums un spriedums lietā SAT-Fluggesellschaft mbH kā pamatojums pieņēmumam, ka, lai pierādītu, ka programmatūras pakalpojumu sniegšana bija cieši saistīta ar publiska valsts uzdevuma izpildi publiskās terciārās izglītības jomā, HIS darbībām (67)“pēc būtības, mērķa un saskaņā ar tās regulējošiem noteikumiem” (68) bija jābūt saistītām ar šiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

(116)

Lēmumā par procedūras sākšanu ir minēts šis spriedums un spriedums lietā SAT-Fluggesellschaft mbH kā pamatojums pieņēmumam, ka, lai pierādītu, ka programmatūras pakalpojumu sniegšana bija cieši saistīta ar publiska valsts uzdevuma izpildi publiskās terciārās izglītības jomā, HIS darbībām (67)“pēc būtības, mērķa un saskaņā ar tās regulējošiem noteikumiem” (68) bija jābūt saistītām ar šiem uzdevumiem.

SAT-Fluggesellschaft mbH

HIS

67

68

| (117) | Aplūkojamās HIS darbības, konkrētāk, pielāgotu augstskolu programmproduktu un ar tiem saistītu pakalpojumu nodrošināšana, tādā pašā veidā kā attiecīgajā judikatūrā atbilst prasībai, ka darbībām pēc būtības, mērķa un saskaņā ar tās regulējošiem noteikumiem ir jābūt saistītām ar valsts nesaimnieciskas darbības veikšanu publiskās terciārās izglītības jomā. |
| --- | --- |

(117)

Aplūkojamās HIS darbības, konkrētāk, pielāgotu augstskolu programmproduktu un ar tiem saistītu pakalpojumu nodrošināšana, tādā pašā veidā kā attiecīgajā judikatūrā atbilst prasībai, ka darbībām pēc būtības, mērķa un saskaņā ar tās regulējošiem noteikumiem ir jābūt saistītām ar valsts nesaimnieciskas darbības veikšanu publiskās terciārās izglītības jomā.

HIS

| (118) | Pirmkārt, HIS sniegtie pakalpojumi pēc būtības ir cieši saistīti ar valsts funkciju nodrošināt publisku augstāko izglītību, jo augstskolas nav iespējams pārvaldīt bez efektīvas programmatūras. Tādējādi programmnodrošinājuma pakalpojumi bija vajadzīgi, lai augstskolas varētu pildīt savus uzdevumus izglītības jomā, t. i., nodrošināt sabiedrībai bezmaksas augstāko izglītību, kas ir skaidri formulēts HIS izveides un darbības mērķis. |
| --- | --- |

(118)

Pirmkārt, HIS sniegtie pakalpojumi pēc būtības ir cieši saistīti ar valsts funkciju nodrošināt publisku augstāko izglītību, jo augstskolas nav iespējams pārvaldīt bez efektīvas programmatūras. Tādējādi programmnodrošinājuma pakalpojumi bija vajadzīgi, lai augstskolas varētu pildīt savus uzdevumus izglītības jomā, t. i., nodrošināt sabiedrībai bezmaksas augstāko izglītību, kas ir skaidri formulēts HIS izveides un darbības mērķis.

HIS

HIS

| (119) | Piezīmēs, ko formālās izmeklēšanas laikā iesniedza vairākas ieinteresētās personas, arī bija atbalstīts arguments, ka HIS produkti un pakalpojumi tika izmantoti būtisku, augstskolām specifisku darbības procesu īstenošanai, ka to funkcionalitāte ir priekšnoteikums Vācijas publisko augstskolu vispārējai funkcionalitātei un tāpēc tie ir nepieciešami augstskolu izglītības pilnvaru izpildei (sk. šā lēmuma 35., 36., 37. un 39. apsvērumu). |
| --- | --- |

(119)

Piezīmēs, ko formālās izmeklēšanas laikā iesniedza vairākas ieinteresētās personas, arī bija atbalstīts arguments, ka HIS produkti un pakalpojumi tika izmantoti būtisku, augstskolām specifisku darbības procesu īstenošanai, ka to funkcionalitāte ir priekšnoteikums Vācijas publisko augstskolu vispārējai funkcionalitātei un tāpēc tie ir nepieciešami augstskolu izglītības pilnvaru izpildei (sk. šā lēmuma 35., 36., 37. un 39. apsvērumu).

HIS

| (120) | Programmatūras pakalpojumi Vācijas publiskajām augstskolām nebija tikai vispārēji pakalpojumi (tādi kā nekustamā īpašuma īrēšana, ārēju juridisku konsultāciju izmantošana utt.), bet pakalpojumi, kas bija īpaši jāizstrādā un jāpielāgo augstskolu specializētajām vajadzībām (sk. šā lēmuma 36. apsvērumu un 7. zemsvītras piezīmi). Šis fakts arī apstiprina reālistisko pieņēmumu, ka gadījumā, ja HIS pakalpojumu nebūtu, Vācijas publiskajām augstskolām vai federālajām zemēm pašām būtu jārūpējas par augstskolu programmatūras izstrādes vajadzībām. Tas, kā HIS tika izveidots un darbojās, bija veids, kā kolektīvi apmierināt šīs Vācijas publisko augstskolu būtiskās funkcionālās vajadzības, apvienojot pieredzi un zinātību. Sūdzības iesniedzēja minētais uzņēmuma Microsoft piemērs (sk. šā lēmuma 44. apsvērumu) nav pretrunā šim pieņēmumam, jo Microsoft par savu programmatūru (domājams) prasa tirgus cenas un Microsoft kā globālā mērogā strādājoša koncerna attiecības ar Vācijas publiskajām augstskolām nav salīdzināmas ar HIS attiecībām. |
| --- | --- |

(120)

Programmatūras pakalpojumi Vācijas publiskajām augstskolām nebija tikai vispārēji pakalpojumi (tādi kā nekustamā īpašuma īrēšana, ārēju juridisku konsultāciju izmantošana utt.), bet pakalpojumi, kas bija īpaši jāizstrādā un jāpielāgo augstskolu specializētajām vajadzībām (sk. šā lēmuma 36. apsvērumu un 7. zemsvītras piezīmi). Šis fakts arī apstiprina reālistisko pieņēmumu, ka gadījumā, ja HIS pakalpojumu nebūtu, Vācijas publiskajām augstskolām vai federālajām zemēm pašām būtu jārūpējas par augstskolu programmatūras izstrādes vajadzībām. Tas, kā HIS tika izveidots un darbojās, bija veids, kā kolektīvi apmierināt šīs Vācijas publisko augstskolu būtiskās funkcionālās vajadzības, apvienojot pieredzi un zinātību. Sūdzības iesniedzēja minētais uzņēmuma Microsoft piemērs (sk. šā lēmuma 44. apsvērumu) nav pretrunā šim pieņēmumam, jo Microsoft par savu programmatūru (domājams) prasa tirgus cenas un Microsoft kā globālā mērogā strādājoša koncerna attiecības ar Vācijas publiskajām augstskolām nav salīdzināmas ar HIS attiecībām.

HIS

HIS

Microsoft

Microsoft

Microsoft

HIS

| (121) | Otrkārt, saskaņā ar ES tiesu judikatūru nav jāpierāda, ka HIS pats ir pildījis publisku uzdevumu. Nevienā no analogajiem gadījumiem šāda prasība nav minēta (69). Turpretim ir svarīgi, lai darbība, ar kuru HIS darbības ir nesaraujami saistītas, būtu valsts funkcijas īstenošana publiskās terciārās izglītības sistēmā. |
| --- | --- |

(121)

Otrkārt, saskaņā ar ES tiesu judikatūru nav jāpierāda, ka HIS pats ir pildījis publisku uzdevumu. Nevienā no analogajiem gadījumiem šāda prasība nav minēta (69). Turpretim ir svarīgi, lai darbība, ar kuru HIS darbības ir nesaraujami saistītas, būtu valsts funkcijas īstenošana publiskās terciārās izglītības sistēmā.

HIS

69

HIS

| (122) | Ir izpildīta arī prasība, ka darbībām “saskaņā ar tās regulējošiem noteikumiem” ir jābūt saistītām ar valsts nesaimnieciskās darbības veikšanu publiskās terciārās izglītības jomā, kā noteikts attiecīgajā judikatūrā (70). Uz HIS darbību kopumā tieši neattiecās tie paši normatīvie akti, kas reglamentē federālo zemju nesaimnieciskās darbības veikšanu publiskās terciārās izglītības jomā. Tomēr vajadzīgā saikne ar publiska uzdevuma izpildi izriet no būtiskākajiem to normu elementiem, kas reglamentēja HIS. Privāttiesību juridiskā forma (GmbH) bija vajadzīga formālu juridisku iemeslu dēļ, jo valsts un federālās zemes nevarēja izveidot HIS nevienā citā publisko tiesību juridiskā formā (71). Turklāt HIS darbība un pārvaldība (72) liecina, ka tas tika pārvaldīts kā kvazivalstisks veidojums un ka tā darbība nekādā veidā nebija saistīta peļņas gūšanu (un šajā ziņā būtībā neatšķīrās no pašu augstskolu darbības). Visbeidzot, statūtu 2. pantā, kas reglamentē HIS darbību, ir skaidri noteikts, ka “uzņēmuma mērķis ir atbalstīt augstākās izglītības iestādes un kompetentās administratīvās struktūras, lai nodrošinātu to racionālu un rentablu darbību augstākās izglītības jomā”. Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka prasība, lai HIS būtu saistīts ar publisku uzdevumu izpildi jeb (pēc analoģijas) ar nesaimnieciska rakstura publiska uzdevuma izpildi “saskaņā ar t[o] regulējošiem noteikumiem”, šajā gadījumā ir izpildīta. |
| --- | --- |

(122)

Ir izpildīta arī prasība, ka darbībām “saskaņā ar tās regulējošiem noteikumiem” ir jābūt saistītām ar valsts nesaimnieciskās darbības veikšanu publiskās terciārās izglītības jomā, kā noteikts attiecīgajā judikatūrā (70). Uz HIS darbību kopumā tieši neattiecās tie paši normatīvie akti, kas reglamentē federālo zemju nesaimnieciskās darbības veikšanu publiskās terciārās izglītības jomā. Tomēr vajadzīgā saikne ar publiska uzdevuma izpildi izriet no būtiskākajiem to normu elementiem, kas reglamentēja HIS. Privāttiesību juridiskā forma (GmbH) bija vajadzīga formālu juridisku iemeslu dēļ, jo valsts un federālās zemes nevarēja izveidot HIS nevienā citā publisko tiesību juridiskā formā (71). Turklāt HIS darbība un pārvaldība (72) liecina, ka tas tika pārvaldīts kā kvazivalstisks veidojums un ka tā darbība nekādā veidā nebija saistīta peļņas gūšanu (un šajā ziņā būtībā neatšķīrās no pašu augstskolu darbības). Visbeidzot, statūtu 2. pantā, kas reglamentē HIS darbību, ir skaidri noteikts, ka “uzņēmuma mērķis ir atbalstīt augstākās izglītības iestādes un kompetentās administratīvās struktūras, lai nodrošinātu to racionālu un rentablu darbību augstākās izglītības jomā”. Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka prasība, lai HIS būtu saistīts ar publisku uzdevumu izpildi jeb (pēc analoģijas) ar nesaimnieciska rakstura publiska uzdevuma izpildi “saskaņā ar t[o] regulējošiem noteikumiem”, šajā gadījumā ir izpildīta.

70

HIS

HIS

GmbH

HIS

71

HIS

72

HIS

HIS

| (123) | Šeit izskatāmā lieta ir līdzīga TenderNed (73) lietai, kurā Vispārējā tiesa ir nospriedusi, ka, lai atbildētu uz jautājumu par to, vai TenderNed darbības ir daļa no publisku uzdevumu izpildes, ir jāprecizē arī, vai darbības pēc būtības, mērķa un saskaņā ar tās regulējošiem noteikumiem ir saistītas ar publisku uzdevumu izpildi. |
| --- | --- |

(123)

Šeit izskatāmā lieta ir līdzīga TenderNed (73) lietai, kurā Vispārējā tiesa ir nospriedusi, ka, lai atbildētu uz jautājumu par to, vai TenderNed darbības ir daļa no publisku uzdevumu izpildes, ir jāprecizē arī, vai darbības pēc būtības, mērķa un saskaņā ar tās regulējošiem noteikumiem ir saistītas ar publisku uzdevumu izpildi.

TenderNed

73

TenderNed

| (124) | Attiecībā uz TenderNed darbību mērķi un būtību Vispārējā tiesa ir atzinusi, ka Komisija pareizi uzskata, ka TenderNed darbības ir “līdzeklis”, ar kura palīdzību publiskās iestādes varētu izpildīt juridisko (tiesisko) pienākumu ievērot Eiropas un valstu tiesību aktus publiskā iepirkuma jomā. |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz TenderNed darbību mērķi un būtību Vispārējā tiesa ir atzinusi, ka Komisija pareizi uzskata, ka TenderNed darbības ir “līdzeklis”, ar kura palīdzību publiskās iestādes varētu izpildīt juridisko (tiesisko) pienākumu ievērot Eiropas un valstu tiesību aktus publiskā iepirkuma jomā.

TenderNed

TenderNed

| (125) | TenderNed spriedumā ir arī citi aspekti, kas apliecina, ka HIS programmatūras/IT pakalpojumu sniegšana Vācijas publiskajām augstskolām nebija saimnieciska darbība. |
| --- | --- |

(125)

TenderNed spriedumā ir arī citi aspekti, kas apliecina, ka HIS programmatūras/IT pakalpojumu sniegšana Vācijas publiskajām augstskolām nebija saimnieciska darbība.

TenderNed

HIS

| (126) | Spriedumā TenderNed lietā ir atzīts, ka TenderNed sniegtie pakalpojumi un minētajā lietā aplūkojamais publiskais uzdevums ir neatdalāmi, pat ja ir skaidrs, ka attiecīgais e-iepirkums tikai veicina tā pakalpojuma efektīvu darbību, kas ir saistīts ar valsts varas īstenošanu (sk. sprieduma 90. apsvērumu). Tāpat kā TenderNed lietā, arī šajā gadījumā bija tirgus dalībnieki, kas daļēji piedāvāja tos pašus pakalpojumus, kurus sniedza HIS. Tomēr, kā TenderNed spriedumā norādījusi Vispārējā tiesa, TenderNed pakalpojumi ļāva iestādēm “efektīvi pārvaldīt visu publiskā iepirkuma procesu” (sprieduma 90. apsvērums) un “pastāvošās komerciālās platformas nenodrošināja nosacījumus attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes kritērijiem, nepārtrauktību un piekļuvi sniedzamajiem pakalpojumiem, kas būtu vajadzīgi, lai sasniegtu” iestāžu izvirzītos mērķus (sprieduma 107. apsvērums). Šo argumentāciju var pilnībā attiecināt uz šeit izskatāmo lietu. Kā apgalvo vairākas ieinteresētās personas, neviens cits augstskolu programmatūras nodrošinātājs nepiedāvāja visu to pakalpojumu klāstu, ko piedāvāja HIS. Sūdzības iesniedzējs pats atzīst, ka privātie pakalpojumu sniedzēji piedāvā tikai daļu no augstskolu programmatūras jomā nepieciešamajiem pakalpojumiem (74). |
| --- | --- |

(126)

Spriedumā TenderNed lietā ir atzīts, ka TenderNed sniegtie pakalpojumi un minētajā lietā aplūkojamais publiskais uzdevums ir neatdalāmi, pat ja ir skaidrs, ka attiecīgais e-iepirkums tikai veicina tā pakalpojuma efektīvu darbību, kas ir saistīts ar valsts varas īstenošanu (sk. sprieduma 90. apsvērumu). Tāpat kā TenderNed lietā, arī šajā gadījumā bija tirgus dalībnieki, kas daļēji piedāvāja tos pašus pakalpojumus, kurus sniedza HIS. Tomēr, kā TenderNed spriedumā norādījusi Vispārējā tiesa, TenderNed pakalpojumi ļāva iestādēm “efektīvi pārvaldīt visu publiskā iepirkuma procesu” (sprieduma 90. apsvērums) un “pastāvošās komerciālās platformas nenodrošināja nosacījumus attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes kritērijiem, nepārtrauktību un piekļuvi sniedzamajiem pakalpojumiem, kas būtu vajadzīgi, lai sasniegtu” iestāžu izvirzītos mērķus (sprieduma 107. apsvērums). Šo argumentāciju var pilnībā attiecināt uz šeit izskatāmo lietu. Kā apgalvo vairākas ieinteresētās personas, neviens cits augstskolu programmatūras nodrošinātājs nepiedāvāja visu to pakalpojumu klāstu, ko piedāvāja HIS. Sūdzības iesniedzējs pats atzīst, ka privātie pakalpojumu sniedzēji piedāvā tikai daļu no augstskolu programmatūras jomā nepieciešamajiem pakalpojumiem (74).

TenderNed

TenderNed

TenderNed

HIS

TenderNed

TenderNed

HIS

74

| (127) | Jāsecina, ka HIS augstskolu programmatūras/IT pakalpojumu sniegšana Vācijas publiskajām augstskolām bija nesaraujami saistīta ar augstākās izglītības nodrošināšanu, kas nav saimnieciska darbība, tāpēc tai nebija saimnieciska rakstura. |
| --- | --- |

(127)

Jāsecina, ka HIS augstskolu programmatūras/IT pakalpojumu sniegšana Vācijas publiskajām augstskolām bija nesaraujami saistīta ar augstākās izglītības nodrošināšanu, kas nav saimnieciska darbība, tāpēc tai nebija saimnieciska rakstura.

HIS

5.1.1.4.   Privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām sniegtie pakalpojumi

Privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām sniegtie pakalpojumi

| (128) | Saskaņā ar judikatūru tiesību subjektu var uzskatīt par uzņēmumu tikai attiecībā uz daļu tā darbību, ja šīs darbības jākvalificē kā saimnieciska darbība (75). |
| --- | --- |

(128)

Saskaņā ar judikatūru tiesību subjektu var uzskatīt par uzņēmumu tikai attiecībā uz daļu tā darbību, ja šīs darbības jākvalificē kā saimnieciska darbība (75).

75

| (129) | Kā skaidrots iepriekš (sk. 72. apsvērumu), Vācija apgalvo, ka HIS darbība, kas ietvēra programmatūras pārdošanu privātām un ārvalstu augstskolām, nebija saistīta ar valsts atbalstu, jo:






  a) | tā atbilda Pētniecības un izstrādes nostādņu koncepcijai par papildinošu saimniecisku darbību; |
| --- | --- | --- |

(129)

Kā skaidrots iepriekš (sk. 72. apsvērumu), Vācija apgalvo, ka HIS darbība, kas ietvēra programmatūras pārdošanu privātām un ārvalstu augstskolām, nebija saistīta ar valsts atbalstu, jo:

HIS

a)

tā atbilda Pētniecības un izstrādes nostādņu koncepcijai par papildinošu saimniecisku darbību;

| b) | labuma guvēji no HIS darbības pārsvarā ir ar saimniecisku darbību nesaistīti dalībnieki; un |
| --- | --- |

b)

labuma guvēji no HIS darbības pārsvarā ir ar saimniecisku darbību nesaistīti dalībnieki; un

HIS

| c) | ar šo darbību saistītā grāmatvedība ir nodalīta no grāmatvedības, kas ir saistīta ar HIS programmatūras piegādi Vācijas publiskajām augstskolām. |
| --- | --- |

c)

ar šo darbību saistītā grāmatvedība ir nodalīta no grāmatvedības, kas ir saistīta ar HIS programmatūras piegādi Vācijas publiskajām augstskolām.

HIS

| (130) | Vācija turklāt apgalvo, ka gadījumā, ja šī darbība būtu saimnieciska darbība, uz valsts atbalsta daļu, ko varētu saistīt ar šādu darbību, attiektos Regulā (ES) Nr. 1407/2013 noteiktā de minimis robežvērtība. |
| --- | --- |

(130)

Vācija turklāt apgalvo, ka gadījumā, ja šī darbība būtu saimnieciska darbība, uz valsts atbalsta daļu, ko varētu saistīt ar šādu darbību, attiektos Regulā (ES) Nr. 1407/2013 noteiktā de minimis robežvērtība.

de minimis

| (131) | Komisija turpmāk minēto iemeslu dēļ nepiekrīt argumentam, ka šī mazapjoma pārdošana privātām un ārvalstu augstskolām bija papildinoša darbība un ka tāpēc valsts finansējums, ar ko šī darbība iespējami tika atbalstīta, nebūtu uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(131)

Komisija turpmāk minēto iemeslu dēļ nepiekrīt argumentam, ka šī mazapjoma pārdošana privātām un ārvalstu augstskolām bija papildinoša darbība un ka tāpēc valsts finansējums, ar ko šī darbība iespējami tika atbalstīta, nebūtu uzskatāms par valsts atbalstu.

| (132) | Vācija nav pietiekami pierādījusi, kāpēc šajā gadījumā ir piemērojama Pētniecības un izstrādes nostādņu koncepcija par papildinošu saimniecisku darbību. Vācija, piemēram, nav pierādījusi, ka mazapjoma pārdošana ir “darbība, kura ir tieši saistīta ar pētniecības organizācijas vai pētniecības infrastruktūras darbību un tai nepieciešama vai ir cieši saistīta ar tās galveno nesaimniecisko izmantojumu” Pētniecības un izstrādes nostādņu 20. punkta nozīme (sk. 72. apsvēruma f) punktu un 43. zemsvītras piezīmi). |
| --- | --- |

(132)

Vācija nav pietiekami pierādījusi, kāpēc šajā gadījumā ir piemērojama Pētniecības un izstrādes nostādņu koncepcija par papildinošu saimniecisku darbību. Vācija, piemēram, nav pierādījusi, ka mazapjoma pārdošana ir “darbība, kura ir tieši saistīta ar pētniecības organizācijas vai pētniecības infrastruktūras darbību un tai nepieciešama vai ir cieši saistīta ar tās galveno nesaimniecisko izmantojumu” Pētniecības un izstrādes nostādņu 20. punkta nozīme (sk. 72. apsvēruma f) punktu un 43. zemsvītras piezīmi).

| (133) | Ir taisnība, ka attiecībā uz grāmatvedības nodalīšanas nozīmi Tiesa ir nospriedusi, ka viena un tā pati iestāde var veikt vairākas darbības, gan saimnieciskas, gan nesaimnieciskas, ar nosacījumu, ka tā veic atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par dažādajiem saņemtajiem finansējumiem, lai izslēgtu jebkādu savas saimnieciskās darbības šķērssubsidēšanu ar publiskajiem līdzekļiem, ko tā saņem saistībā ar darbību, kas nav saimnieciska darbība (76). Taču atšķirībā no situācijas Escuelas Pías lietā šajā gadījumā publiskais finansējums bija saistīts ar visām labuma guvēja HIS darbībām. Tāpēc tas, ka tika veikta atsevišķa grāmatvedības uzskaite par HIS pārdevumiem privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām, neatņem šīm pārdošanas darbībām to saimniecisko raksturu. |
| --- | --- |

(133)

Ir taisnība, ka attiecībā uz grāmatvedības nodalīšanas nozīmi Tiesa ir nospriedusi, ka viena un tā pati iestāde var veikt vairākas darbības, gan saimnieciskas, gan nesaimnieciskas, ar nosacījumu, ka tā veic atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par dažādajiem saņemtajiem finansējumiem, lai izslēgtu jebkādu savas saimnieciskās darbības šķērssubsidēšanu ar publiskajiem līdzekļiem, ko tā saņem saistībā ar darbību, kas nav saimnieciska darbība (76). Taču atšķirībā no situācijas Escuelas Pías lietā šajā gadījumā publiskais finansējums bija saistīts ar visām labuma guvēja HIS darbībām. Tāpēc tas, ka tika veikta atsevišķa grāmatvedības uzskaite par HIS pārdevumiem privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām, neatņem šīm pārdošanas darbībām to saimniecisko raksturu.

76

Escuelas Pías

HIS

HIS

5.1.2.   Ar dotācijām saistīta selektīva priekšrocība, konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Ar dotācijām saistīta selektīva priekšrocība, konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (134) | Kā skaidrots 127. apsvērumā, Komisija uzskata, ka HIS nerīkojās kā uzņēmums, ciktāl tas sniedza programmatūras pakalpojumus Vācijas publiskajām augstskolām. Tomēr attiecībā uz pārējiem valsts atbalsta definīcijas kritērijiem Komisija uzskata, ka tiešās dotācijas, kas tika piešķirtas laikā no 1976. līdz 2013. gadam, varēja radīt HIS selektīvu priekšrocību. Turklāt, ņemot vērā, ka IT pakalpojumus principā varēja nodrošināt citas dalībvalstis vai citu dalībvalstu uzņēmumi, ja HIS būtu darbojies kā uzņēmums, pasākumiem bija potenciāls izkropļot konkurenci tādā mērā, ka tiktu ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(134)

Kā skaidrots 127. apsvērumā, Komisija uzskata, ka HIS nerīkojās kā uzņēmums, ciktāl tas sniedza programmatūras pakalpojumus Vācijas publiskajām augstskolām. Tomēr attiecībā uz pārējiem valsts atbalsta definīcijas kritērijiem Komisija uzskata, ka tiešās dotācijas, kas tika piešķirtas laikā no 1976. līdz 2013. gadam, varēja radīt HIS selektīvu priekšrocību. Turklāt, ņemot vērā, ka IT pakalpojumus principā varēja nodrošināt citas dalībvalstis vai citu dalībvalstu uzņēmumi, ja HIS būtu darbojies kā uzņēmums, pasākumiem bija potenciāls izkropļot konkurenci tādā mērā, ka tiktu ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm.

HIS

HIS

HIS

| (135) | Ņemot vērā, ka HIS bija uzņēmums, kas veica saimniecisku darbību attiecībā uz pārdošanu privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām, pasākumi par labu šīm darbībām radīja uzņēmumam selektīvu ekonomisku priekšrocību, jo citi uzņēmumi, kas sniedza līdzīgus pakalpojumus, nevarēja izmantot šos pasākumus. Turklāt tas, ka valsts finansēja HIS publisko augstskolu apgādi, atbrīvoja HIS no vajadzības darboties, lai gūtu peļņu, un ļāva piedāvāt pakalpojumus tikai uz izmaksu segšanas pamata. Visbeidzot, ņemot vērā, ka šos pakalpojumus principā varēja nodrošināt citas dalībvalstis vai citu dalībvalstu uzņēmumi, pasākumiem bija potenciāls izkropļot konkurenci tādā mērā, ka tiktu ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(135)

Ņemot vērā, ka HIS bija uzņēmums, kas veica saimniecisku darbību attiecībā uz pārdošanu privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām, pasākumi par labu šīm darbībām radīja uzņēmumam selektīvu ekonomisku priekšrocību, jo citi uzņēmumi, kas sniedza līdzīgus pakalpojumus, nevarēja izmantot šos pasākumus. Turklāt tas, ka valsts finansēja HIS publisko augstskolu apgādi, atbrīvoja HIS no vajadzības darboties, lai gūtu peļņu, un ļāva piedāvāt pakalpojumus tikai uz izmaksu segšanas pamata. Visbeidzot, ņemot vērā, ka šos pakalpojumus principā varēja nodrošināt citas dalībvalstis vai citu dalībvalstu uzņēmumi, pasākumiem bija potenciāls izkropļot konkurenci tādā mērā, ka tiktu ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm.

HIS

HIS

HIS

| (136) | Tāpēc tiešās dotācijas, ar kurām, iespējams, tika atbalstīta HIS augstskolu programmatūras pakalpojumu pārdošana privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām, bija valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(136)

Tāpēc tiešās dotācijas, ar kurām, iespējams, tika atbalstīta HIS augstskolu programmatūras pakalpojumu pārdošana privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām, bija valsts atbalsts.

HIS

5.1.3.   Atbrīvojuma no nodokļiem valsts atbalsta raksturs

Atbrīvojuma no nodokļiem valsts atbalsta raksturs

| (137) | Komisija norāda, ka formālās izmeklēšanas posmā sūdzības iesniedzējs neiesniedza nekādus argumentus attiecībā uz HIS atbrīvojumu no nodokļiem laikposmā līdz 2013. gada 31. decembrim. Faktiski piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu sūdzības iesniedzējs vispār nav pievērsies nodokļu atbrīvojumiem. Argumenti par atbrīvojumu no nodokļiem kā atsevišķs sūdzības elements tika iesniegti tikai attiecībā uz HIS statusu pēc tā pārveidošanas 2014. gadā (77). Tomēr iespējami valsts atbalsta pasākumi HIS eG labā nav šā lēmuma priekšmets, un tie nav aplūkoti arī lēmumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(137)

Komisija norāda, ka formālās izmeklēšanas posmā sūdzības iesniedzējs neiesniedza nekādus argumentus attiecībā uz HIS atbrīvojumu no nodokļiem laikposmā līdz 2013. gada 31. decembrim. Faktiski piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu sūdzības iesniedzējs vispār nav pievērsies nodokļu atbrīvojumiem. Argumenti par atbrīvojumu no nodokļiem kā atsevišķs sūdzības elements tika iesniegti tikai attiecībā uz HIS statusu pēc tā pārveidošanas 2014. gadā (77). Tomēr iespējami valsts atbalsta pasākumi HIS eG labā nav šā lēmuma priekšmets, un tie nav aplūkoti arī lēmumā par procedūras sākšanu.

HIS

HIS

77

HIS eG

| (138) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija neizslēdza, ka HIS varētu būt piešķirta selektīva priekšrocība, un norādīja, ka selektīvas priekšrocības novērtējums ir atkarīgs no tā, vai HIS ir vai nav uzņēmums (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 52. un 53. apsvērumu). Tā kā Komisija ir secinājusi, ka pārdošana privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām, ko veica HIS, bija saimnieciska darbība (sk. 133. apsvērumu), nevar izslēgt, ka attiecīgie nodokļu pasākumi bija selektīvi. |
| --- | --- |

(138)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija neizslēdza, ka HIS varētu būt piešķirta selektīva priekšrocība, un norādīja, ka selektīvas priekšrocības novērtējums ir atkarīgs no tā, vai HIS ir vai nav uzņēmums (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 52. un 53. apsvērumu). Tā kā Komisija ir secinājusi, ka pārdošana privātām Vācijas un ārvalstu augstskolām, ko veica HIS, bija saimnieciska darbība (sk. 133. apsvērumu), nevar izslēgt, ka attiecīgie nodokļu pasākumi bija selektīvi.

HIS

HIS

HIS

| (139) | Turklāt, ņemot vērā, ka šos pakalpojumus principā varēja nodrošināt citas dalībvalstis vai citu dalībvalstu uzņēmumi, pasākumiem bija potenciāls izkropļot konkurenci tādā mērā, ka tiktu ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tāpēc nodokļu pasākumi par labu HIS varētu būt valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(139)

Turklāt, ņemot vērā, ka šos pakalpojumus principā varēja nodrošināt citas dalībvalstis vai citu dalībvalstu uzņēmumi, pasākumiem bija potenciāls izkropļot konkurenci tādā mērā, ka tiktu ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tāpēc nodokļu pasākumi par labu HIS varētu būt valsts atbalsts.

HIS

5.2.   Pastāvošs atbalsts

Pastāvošs atbalsts

| (140) | Komisija uzskata, ka, ciktāl tiešās dotācijas HIS laikposmā no 1976. līdz 2013. gadam bija valsts atbalsts, tās bija pastāvošs atbalsts turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. Ja attiecīgie nodokļu pasākumi bija valsts atbalsts (sk. 139. apsvērumu), Komisija uzskata, ka šie pasākumi arī bija pastāvošs atbalsts (78) turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(140)

Komisija uzskata, ka, ciktāl tiešās dotācijas HIS laikposmā no 1976. līdz 2013. gadam bija valsts atbalsts, tās bija pastāvošs atbalsts turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. Ja attiecīgie nodokļu pasākumi bija valsts atbalsts (sk. 139. apsvērumu), Komisija uzskata, ka šie pasākumi arī bija pastāvošs atbalsts (78) turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

HIS

78

| (141) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 (79) 1. panta b) punkta v) apakšpunktu atbalsta pasākums ir pastāvošs atbalsts, ja ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts, bet pēc tam iekšējā tirgus attīstības dēļ – dalībvalstij neieviešot izmaiņas – tas kļuvis par atbalstu. |
| --- | --- |

(141)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 (79) 1. panta b) punkta v) apakšpunktu atbalsta pasākums ir pastāvošs atbalsts, ja ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts, bet pēc tam iekšējā tirgus attīstības dēļ – dalībvalstij neieviešot izmaiņas – tas kļuvis par atbalstu.

79

| (142) | Pastāvošiem atbalsta pasākumiem piemēro tiesisku aizsardzību tik ilgi, kamēr Komisija nav konstatējusi, ka tie nav saderīgi ar iekšējo tirgu (80), un noteikusi, ka jāveic attiecīgi turpmāki pasākumi (sk. LESD 108. panta 1. punktu (81) un Regulas (ES) 2015/1589 (82) 22. pantu). |
| --- | --- |

(142)

Pastāvošiem atbalsta pasākumiem piemēro tiesisku aizsardzību tik ilgi, kamēr Komisija nav konstatējusi, ka tie nav saderīgi ar iekšējo tirgu (80), un noteikusi, ka jāveic attiecīgi turpmāki pasākumi (sk. LESD 108. panta 1. punktu (81) un Regulas (ES) 2015/1589 (82) 22. pantu).

80

81

82

| (143) | Lai secinātu, ka attiecīgie pasākumi (kā aprakstīts 13. apsvērumā) ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunkta pirmo teikumu, vispirms jākonstatē, ka laikā, kad valsts sāka piešķirt finansējumu HIS, nepastāvēja konkrēto produktu un pakalpojumu tirgus. |
| --- | --- |

(143)

Lai secinātu, ka attiecīgie pasākumi (kā aprakstīts 13. apsvērumā) ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunkta pirmo teikumu, vispirms jākonstatē, ka laikā, kad valsts sāka piešķirt finansējumu HIS, nepastāvēja konkrēto produktu un pakalpojumu tirgus.

HIS

| (144) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija vispirms pārbauda, vai 1976. gadā, kad pasākumi stājās spēkā, pastāvēja augstskolu elektroniskās datu apstrādes (augstskolu programmatūras) tirgus, un pēc tam izvērtē, vai iespējamās turpmākās izmaiņas būtu varējušas ietekmēt sākotnējo pasākumu pēc būtības. Šādas izmaiņas varētu attiekties uz priekšrocības būtību vai finansējuma avotu, atbalsta mērķi vai juridisko pamatu, labuma guvējiem vai labuma guvēju darbības jomu tādā veidā, ka pastāvošais atbalsts kopumā kļūtu par jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(144)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija vispirms pārbauda, vai 1976. gadā, kad pasākumi stājās spēkā, pastāvēja augstskolu elektroniskās datu apstrādes (augstskolu programmatūras) tirgus, un pēc tam izvērtē, vai iespējamās turpmākās izmaiņas būtu varējušas ietekmēt sākotnējo pasākumu pēc būtības. Šādas izmaiņas varētu attiekties uz priekšrocības būtību vai finansējuma avotu, atbalsta mērķi vai juridisko pamatu, labuma guvējiem vai labuma guvēju darbības jomu tādā veidā, ka pastāvošais atbalsts kopumā kļūtu par jaunu atbalstu.

5.2.1.   Augstskolu programmatūras tirgus 1976. gadā nepastāvēja

Augstskolu programmatūras tirgus 1976. gadā nepastāvēja

| (145) | Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzējs nav spējis pierādīt, ka 1976. gadā, kad tika sākti attiecīgie pasākumi (tostarp nodokļu pasākumi), pastāvēja HIS produktu un pakalpojumu tirgus, precīzāk – augstskolu pārvaldības elektroniskās datu apstrādes/IT produktu un pakalpojumu (83) tirgus. Lielākajā daļā no augstskolām saņemto piezīmju ir atbalstīts Vācijas arguments, ka augstskolu pārvaldības programmatūras tirgus ir attīstījies aptuveni pirms 12–14 gadiem un ka 1993. gads varētu būt pirmais tirgus pastāvēšanas gads. Vairākas ieinteresētās personas ir norādījušas, ka, lai gan jau kādu laiku iepriekš darbojās piegādātāji, kas nodrošināja vismaz daļu augstskolu pārvaldības lietojumprogrammu, pat pašlaik augstskolu pārvaldības elektroniskās datu apstrādes/IT produktu un pakalpojumu tirgus nav pilnīgi attīstīts. Respondenti uzskata, ka, izņemot HIS, nav neviena piegādātāja, kas varētu nodrošināt produktus un pakalpojumus pilnā apjomā, kā to dara HIS (sk. 38. apsvērumu). |
| --- | --- |

(145)

Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzējs nav spējis pierādīt, ka 1976. gadā, kad tika sākti attiecīgie pasākumi (tostarp nodokļu pasākumi), pastāvēja HIS produktu un pakalpojumu tirgus, precīzāk – augstskolu pārvaldības elektroniskās datu apstrādes/IT produktu un pakalpojumu (83) tirgus. Lielākajā daļā no augstskolām saņemto piezīmju ir atbalstīts Vācijas arguments, ka augstskolu pārvaldības programmatūras tirgus ir attīstījies aptuveni pirms 12–14 gadiem un ka 1993. gads varētu būt pirmais tirgus pastāvēšanas gads. Vairākas ieinteresētās personas ir norādījušas, ka, lai gan jau kādu laiku iepriekš darbojās piegādātāji, kas nodrošināja vismaz daļu augstskolu pārvaldības lietojumprogrammu, pat pašlaik augstskolu pārvaldības elektroniskās datu apstrādes/IT produktu un pakalpojumu tirgus nav pilnīgi attīstīts. Respondenti uzskata, ka, izņemot HIS, nav neviena piegādātāja, kas varētu nodrošināt produktus un pakalpojumus pilnā apjomā, kā to dara HIS (sk. 38. apsvērumu).

HIS

83

HIS

HIS

| (146) | Sūdzības iesniedzēja 2012. gadā izteiktie apgalvojumi par to, ka “pirms 2000. gada bija pieejama tikai HIS-GX programmatūra” (84) un ka “pēdējo septiņu [izcēlums pievienots] gadu norises” liecina, ka privāti pakalpojumu sniedzēji spēj un arī ir gatavi apgādāt visas ieinteresētās augstskolas ar moderniem, integrētiem augstskolu pārvaldības programmatūras risinājumiem (85), apvienojumā ar sūdzības iesniedzēja spekulatīvajiem apgalvojumiem par to, ka 20. gadsimta 70. gados uzņēmumi Vācijā un ārvalstīs būtu varējuši [izcēlums pievienots] piedāvāt augstskolu pārvaldības programmatūru (86) (sk. sūdzības iesniedzēja 2016. gada 4. aprīlī iesniegto piezīmju 4. lpp. un 53. apsvērumu), pēc Komisijas uzskata pierāda to, ka 1976. gadā augstskolu programmatūras tirgus Vācijā nepastāvēja. Tāpēc Komisijas šaubas par jautājumu, vai šāds tirgus 1976. gadā pastāvēja, ir kliedētas. |
| --- | --- |

(146)

Sūdzības iesniedzēja 2012. gadā izteiktie apgalvojumi par to, ka “pirms 2000. gada bija pieejama tikai HIS-GX programmatūra” (84) un ka “pēdējo septiņu [izcēlums pievienots] gadu norises” liecina, ka privāti pakalpojumu sniedzēji spēj un arī ir gatavi apgādāt visas ieinteresētās augstskolas ar moderniem, integrētiem augstskolu pārvaldības programmatūras risinājumiem (85), apvienojumā ar sūdzības iesniedzēja spekulatīvajiem apgalvojumiem par to, ka 20. gadsimta 70. gados uzņēmumi Vācijā un ārvalstīs būtu varējuši [izcēlums pievienots] piedāvāt augstskolu pārvaldības programmatūru (86) (sk. sūdzības iesniedzēja 2016. gada 4. aprīlī iesniegto piezīmju 4. lpp. un 53. apsvērumu), pēc Komisijas uzskata pierāda to, ka 1976. gadā augstskolu programmatūras tirgus Vācijā nepastāvēja. Tāpēc Komisijas šaubas par jautājumu, vai šāds tirgus 1976. gadā pastāvēja, ir kliedētas.

HIS-GX

84

septiņu

85

būtu varējuši

86

| (147) | Komisija uzskata, ka norises augstskolu pārvaldības elektroniskās datu apstrādes/IT produktu un pakalpojumu jomā Vācijas terciārās izglītības nozarē ir uzskatāmas par iekšējā tirgus attīstību Procedūras regulas 1. panta b) punkta v) apakšpunkta izpratnē (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 91. apsvērumu). Šo secinājumu apstiprina vairākas piezīmes (tostarp Vācijas piezīmes) saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu, kurās apgalvots, ka konkrētais tirgus Vācijas augstskolu programmatūras pakalpojumu jomā vismaz dažos atsevišķos aspektos ir attīstījies pēdējo 10–30 gadu laikā (sk. 38. un 65. apsvērumu). |
| --- | --- |

(147)

Komisija uzskata, ka norises augstskolu pārvaldības elektroniskās datu apstrādes/IT produktu un pakalpojumu jomā Vācijas terciārās izglītības nozarē ir uzskatāmas par iekšējā tirgus attīstību Procedūras regulas 1. panta b) punkta v) apakšpunkta izpratnē (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 91. apsvērumu). Šo secinājumu apstiprina vairākas piezīmes (tostarp Vācijas piezīmes) saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu, kurās apgalvots, ka konkrētais tirgus Vācijas augstskolu programmatūras pakalpojumu jomā vismaz dažos atsevišķos aspektos ir attīstījies pēdējo 10–30 gadu laikā (sk. 38. un 65. apsvērumu).

5.2.2.   Pasākumi nav būtiski mainīti

Pasākumi nav būtiski mainīti

| (148) | Ja pasākumi laikā no 1976. līdz 2013. gadam tiešām ir kļuvuši par valsts atbalstu, jāpārbauda, vai tie nav būtiski mainīti un vai šo izmaiņu ietekmē faktiski nav radies jauns atbalsts. |
| --- | --- |

(148)

Ja pasākumi laikā no 1976. līdz 2013. gadam tiešām ir kļuvuši par valsts atbalstu, jāpārbauda, vai tie nav būtiski mainīti un vai šo izmaiņu ietekmē faktiski nav radies jauns atbalsts.

| (149) | Saskaņā ar spriedumu lietā Government of Gibraltar/Komisija ne katrs pastāvoša atbalsta grozījums būtu jāuzskata par pastāvoša atbalsta pārvēršanu jaunā atbalstā. Saskaņā ar šo spriedumu “tikai tad, ja grozījums skar pašas sākotnējās shēmas būtību, šī shēma tiek transformēta par jaunu atbalsta shēmu” (87). Shēmas izmaiņas ir būtiskas, ja ir mainīts kāds no tās galvenajiem elementiem, piemēram, finansējuma raksturs vai avots, juridiskais pamats, mērķis vai labuma guvēji (88). |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar spriedumu lietā Government of Gibraltar/Komisija ne katrs pastāvoša atbalsta grozījums būtu jāuzskata par pastāvoša atbalsta pārvēršanu jaunā atbalstā. Saskaņā ar šo spriedumu “tikai tad, ja grozījums skar pašas sākotnējās shēmas būtību, šī shēma tiek transformēta par jaunu atbalsta shēmu” (87). Shēmas izmaiņas ir būtiskas, ja ir mainīts kāds no tās galvenajiem elementiem, piemēram, finansējuma raksturs vai avots, juridiskais pamats, mērķis vai labuma guvēji (88).

Government of Gibraltar

87

88

| (150) | Komisija uzskata, ka tās šaubas par jautājumu, vai laikā no 1976. gada līdz 2013. gadam ir notikušas būtiskas izmaiņas HIS finansējumā (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 90., 92. un 93. apsvērumu), ir kliedētas. Pasākumu raksturs, finansēšanas avots, juridiskais pamats, finansēšanas mērķi un labuma guvēju loks kopš pasākumu īstenošanas sākuma nav mainījies turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(150)

Komisija uzskata, ka tās šaubas par jautājumu, vai laikā no 1976. gada līdz 2013. gadam ir notikušas būtiskas izmaiņas HIS finansējumā (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 90., 92. un 93. apsvērumu), ir kliedētas. Pasākumu raksturs, finansēšanas avots, juridiskais pamats, finansēšanas mērķi un labuma guvēju loks kopš pasākumu īstenošanas sākuma nav mainījies turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

HIS

5.2.2.1.   Finansējuma veids

Finansējuma veids

| (151) | Tiesa spriedumā lietā Namur Les Assurances du Crédit SA ir precizējusi, ka “(..) jaunu atbalstu vai izmaiņas pastāvošā atbalstā nevar novērtēt pēc atbalsta apjoma vai jo īpaši pēc tā apmēra finansiālā izteiksmē uzņēmuma darbības laikā, ja atbalstu sniedz saskaņā ar agrākiem tiesību aktu noteikumiem, kuri nav grozīti” (89). Komisija uzskata, ka finansējuma palielināšana neietekmē shēmas būtību, ja palielinājums ir samērojams ar to pašu pasākumu īstenošanas attiecīgo izmaksu pieaugumu, kā liecina vairāki Komisijas lēmumi apraides nozarē (90). |
| --- | --- |

(151)

Tiesa spriedumā lietā Namur Les Assurances du Crédit SA ir precizējusi, ka “(..) jaunu atbalstu vai izmaiņas pastāvošā atbalstā nevar novērtēt pēc atbalsta apjoma vai jo īpaši pēc tā apmēra finansiālā izteiksmē uzņēmuma darbības laikā, ja atbalstu sniedz saskaņā ar agrākiem tiesību aktu noteikumiem, kuri nav grozīti” (89). Komisija uzskata, ka finansējuma palielināšana neietekmē shēmas būtību, ja palielinājums ir samērojams ar to pašu pasākumu īstenošanas attiecīgo izmaksu pieaugumu, kā liecina vairāki Komisijas lēmumi apraides nozarē (90).

Namur Les Assurances du Crédit SA

89

90

| (152) | Vācija atkārtoti uzsver, ka tiešā valsts finansējuma apjoms nomināli gandrīz nav palielinājies (no 2 527 000 DM 1976. gadā līdz 6 981 000 DM 2001. gadā un līdz 4 230 000 EUR 2013. gadā); mainīgās summas ir saistītas ar deficīta finansējuma raksturu un atspoguļo studentu skaita pieaugumu, kā arī inflācijas ietekmi. |
| --- | --- |

(152)

Vācija atkārtoti uzsver, ka tiešā valsts finansējuma apjoms nomināli gandrīz nav palielinājies (no 2 527 000 DM 1976. gadā līdz 6 981 000 DM 2001. gadā un līdz 4 230 000 EUR 2013. gadā); mainīgās summas ir saistītas ar deficīta finansējuma raksturu un atspoguļo studentu skaita pieaugumu, kā arī inflācijas ietekmi.

| (153) | Komisija uzskata, ka finansējuma raksturs nav būtiski mainījies. Pirmkārt, finansējuma veids ir palicis nemainīgs: tiešas dotācijas un atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa un komercdarbības nodokļa. Otrkārt, būtiski nav mainījies tiešo dotāciju finansējuma apjoms. Kopumā tiešo dotāciju apjoms laikā no 1976. līdz 2013. gadam ir palielinājies aptuveni 2,9 reizes. Tajā pašā laikā studentu skaits ir palielinājies daudz vairāk. Vācijā 1976./1977. gadā bija 872 125 studenti (91), savukārt 2013./2014. gadā – trīsreiz vairāk, proti, 2 616 881 (92). Cenu līmenis Vācijā 2013. gadā bija 2,3 reizes augstāks nekā 1976. gadā (93). Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija uzskata, ka finansējuma raksturs un apjoms nav būtiski mainījies, jo studentu skaits ir palielinājies daudz vairāk nekā HIS darbības finansējums ar tiešajām dotācijām, ņemot vērā arī inflācijas līmeni Vācijā laikā no 1976. līdz 2014. gadam. |
| --- | --- |

(153)

Komisija uzskata, ka finansējuma raksturs nav būtiski mainījies. Pirmkārt, finansējuma veids ir palicis nemainīgs: tiešas dotācijas un atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa un komercdarbības nodokļa. Otrkārt, būtiski nav mainījies tiešo dotāciju finansējuma apjoms. Kopumā tiešo dotāciju apjoms laikā no 1976. līdz 2013. gadam ir palielinājies aptuveni 2,9 reizes. Tajā pašā laikā studentu skaits ir palielinājies daudz vairāk. Vācijā 1976./1977. gadā bija 872 125 studenti (91), savukārt 2013./2014. gadā – trīsreiz vairāk, proti, 2 616 881 (92). Cenu līmenis Vācijā 2013. gadā bija 2,3 reizes augstāks nekā 1976. gadā (93). Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija uzskata, ka finansējuma raksturs un apjoms nav būtiski mainījies, jo studentu skaits ir palielinājies daudz vairāk nekā HIS darbības finansējums ar tiešajām dotācijām, ņemot vērā arī inflācijas līmeni Vācijā laikā no 1976. līdz 2014. gadam.

91

92

93

HIS

| (154) | Finansējuma apjoms nodokļu atbrīvojumu veidā nav būtiski mainījies, jo, kā 2016. gadā ir paziņojusi Vācija, HIS nodokļu saistības saskaņā ar Uzņēmumu ienākumu nodokļa likumu un Komercdarbības nodokļa likumu būtu līdzinājušās nullei, pat ja tam būtu bijis pienākums maksāt šos nodokļus (sk. 79. apsvērumu). |
| --- | --- |

(154)

Finansējuma apjoms nodokļu atbrīvojumu veidā nav būtiski mainījies, jo, kā 2016. gadā ir paziņojusi Vācija, HIS nodokļu saistības saskaņā ar Uzņēmumu ienākumu nodokļa likumu un Komercdarbības nodokļa likumu būtu līdzinājušās nullei, pat ja tam būtu bijis pienākums maksāt šos nodokļus (sk. 79. apsvērumu).

HIS

5.2.2.2.   Finansējuma avots, veids un juridiskais pamats

Finansējuma avots, veids un juridiskais pamats

| (155) | Komisija uzskata, ka tiešo dotāciju finansējuma avots, veids un juridiskais pamats visā laikposmā ir bijis vienāds: finansējuma avots bija federatīvās valsts un federālo zemju budžets. Tas, ka augstskolu līdzfinansējuma īpatsvars HIS darbības kopējā finansējumā ir palielinājies (no 35,7 % līdz 74,1 %), nerada būtiskas izmaiņas finansējumā turpmāk minēto iemeslu dēļ. Pirmkārt, “valsts” finansējuma apjoms (konkrētāk, valsts atbalsta īpatsvars) nomināli nav mainījies, kā paskaidrots iepriekšējā iedaļā. Otrkārt, juridiskajā pamatā kopš 1976. gada faktiski bija paredzēts, ka finansējumu vajadzības gadījumā var papildināt ar ieņēmumiem. Tāpēc Komisija nepiekrīt sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, ka finansēšanas veids esot pastāvīgi mainījies. Attiecīgais statūtu formulējums gadu gaitā nav mainījies: “Īpašnieki nodrošina statūtos paredzēto uzdevumu izpildei vajadzīgos līdzekļus ar noteikumu, ka netiek gūti privāti ieņēmumi” (94). Turklāt lietā Namur-Les Assurances du Crédit SA (sk. 151. apsvērumu) Tiesa ir nospriedusi, ka šāda veida izmaiņas shēmā ir pieļaujamas, ja atbalstu piešķir saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem, kuri nav grozīti. |
| --- | --- |

(155)

Komisija uzskata, ka tiešo dotāciju finansējuma avots, veids un juridiskais pamats visā laikposmā ir bijis vienāds: finansējuma avots bija federatīvās valsts un federālo zemju budžets. Tas, ka augstskolu līdzfinansējuma īpatsvars HIS darbības kopējā finansējumā ir palielinājies (no 35,7 % līdz 74,1 %), nerada būtiskas izmaiņas finansējumā turpmāk minēto iemeslu dēļ. Pirmkārt, “valsts” finansējuma apjoms (konkrētāk, valsts atbalsta īpatsvars) nomināli nav mainījies, kā paskaidrots iepriekšējā iedaļā. Otrkārt, juridiskajā pamatā kopš 1976. gada faktiski bija paredzēts, ka finansējumu vajadzības gadījumā var papildināt ar ieņēmumiem. Tāpēc Komisija nepiekrīt sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, ka finansēšanas veids esot pastāvīgi mainījies. Attiecīgais statūtu formulējums gadu gaitā nav mainījies: “Īpašnieki nodrošina statūtos paredzēto uzdevumu izpildei vajadzīgos līdzekļus ar noteikumu, ka netiek gūti privāti ieņēmumi” (94). Turklāt lietā Namur-Les Assurances du Crédit SA (sk. 151. apsvērumu) Tiesa ir nospriedusi, ka šāda veida izmaiņas shēmā ir pieļaujamas, ja atbalstu piešķir saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem, kuri nav grozīti.

HIS

94

Namur-Les Assurances du Crédit SA

| (156) | Komisija nepiekrīt sūdzības iesniedzēja viedoklim, ka finansēšanas veids ir mainījies, jo finansējumu esot veidojušas mainīga apmēra sērijveida dotācijas (sk. 51. apsvērumu). Komisija uzskata, ka tiešās dotācijas faktiski bija pastāvoša atbalsta shēma, nevis atsevišķu ikgadēju tiešo dotāciju sērija. Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punktu ““atbalsta shēma” ir visi akti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kuri vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos aktos, un visi akti, pamatojoties uz kuriem vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laika periodu un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu” [izcēlums pievienots]. |
| --- | --- |

(156)

Komisija nepiekrīt sūdzības iesniedzēja viedoklim, ka finansēšanas veids ir mainījies, jo finansējumu esot veidojušas mainīga apmēra sērijveida dotācijas (sk. 51. apsvērumu). Komisija uzskata, ka tiešās dotācijas faktiski bija pastāvoša atbalsta shēma, nevis atsevišķu ikgadēju tiešo dotāciju sērija. Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punktu ““atbalsta shēma” ir visi akti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kuri vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos aktos, un visi akti, pamatojoties uz kuriem vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laika periodu un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu” [izcēlums pievienots].

| (157) | Komisija uzskata, ka tiešais finansējums pēc savām iezīmēm un nodokļu pasākumi par labu HIS bija valsts atbalsta shēma. Tas ir tāpēc, ka juridisko pamatu veidoja “akt[s], pamatojoties uz kur[u] vienam (..) uzņēmum[am] uz nenoteiktu laika periodu [un] nenoteiktā apmērā [iespējams, bija] piešķirt[s] atbalst[s], kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu.” Dotāciju piešķiršanas mehānismiem nebija vajadzīgi turpmāki īstenošanas akti. |
| --- | --- |

(157)

Komisija uzskata, ka tiešais finansējums pēc savām iezīmēm un nodokļu pasākumi par labu HIS bija valsts atbalsta shēma. Tas ir tāpēc, ka juridisko pamatu veidoja “akt[s], pamatojoties uz kur[u] vienam (..) uzņēmum[am] uz nenoteiktu laika periodu [un] nenoteiktā apmērā [iespējams, bija] piešķirt[s] atbalst[s], kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu.” Dotāciju piešķiršanas mehānismiem nebija vajadzīgi turpmāki īstenošanas akti.

HIS

| (158) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem tiesību aktiem un faktiem, Komisija secina, ka ikgadējās tiešās dotācijas bija de facto pastāvoša atbalsta shēma un ka finansējuma apjoms, veids un avots nav būtiski mainījušies saskaņā ar piemērojamo judikatūru (spriedumiem lietās Government of Gibraltar/Komisija un Namur-Les Assurances du Crédit) un Komisijas 2008. gada 27. februāra Lēmumu C(2008) 725 final, SA.21395 (E8/2006) (ex CP 110/2004 un CP 126/2004) – Beļģija – Financement du radiodiffuseur public VRT. |
| --- | --- |

(158)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem tiesību aktiem un faktiem, Komisija secina, ka ikgadējās tiešās dotācijas bija de facto pastāvoša atbalsta shēma un ka finansējuma apjoms, veids un avots nav būtiski mainījušies saskaņā ar piemērojamo judikatūru (spriedumiem lietās Government of Gibraltar/Komisija un Namur-Les Assurances du Crédit) un Komisijas 2008. gada 27. februāra Lēmumu C(2008) 725 final, SA.21395 (E8/2006) (ex CP 110/2004 un CP 126/2004) – Beļģija – Financement du radiodiffuseur public VRT.

Government of Gibraltar

Namur-Les Assurances du Crédit

Financement du radiodiffuseur public VRT

| (159) | Ņemot vērā, ka statūtos noteiktais juridiskais pamats attiecīgajā laikposmā ir saglabājies nemainīgs (sk. 155. apsvērumu), Komisija uzskata, ka tiešo dotāciju juridiskais pamats nav būtiski mainījies. |
| --- | --- |

(159)

Ņemot vērā, ka statūtos noteiktais juridiskais pamats attiecīgajā laikposmā ir saglabājies nemainīgs (sk. 155. apsvērumu), Komisija uzskata, ka tiešo dotāciju juridiskais pamats nav būtiski mainījies.

| (160) | Komisija uzskata, ka nodokļu priekšrocību juridiskais pamats arī nav būtiski mainījies. Pirmkārt, gadu gaitā ir saglabājies nemainīgs statūtu formulējums, ar kuru noteikts HIS kā sabiedriskā labuma organizācijas mērķis (“uzņēmums kalpo tikai un tieši sabiedriskā labuma mērķiem”) ar sabiedriskā labuma mērķiem saistīto nodokļu tiesību aktu izpratnē (95). |
| --- | --- |

(160)

Komisija uzskata, ka nodokļu priekšrocību juridiskais pamats arī nav būtiski mainījies. Pirmkārt, gadu gaitā ir saglabājies nemainīgs statūtu formulējums, ar kuru noteikts HIS kā sabiedriskā labuma organizācijas mērķis (“uzņēmums kalpo tikai un tieši sabiedriskā labuma mērķiem”) ar sabiedriskā labuma mērķiem saistīto nodokļu tiesību aktu izpratnē (95).

HIS

95

| (161) | Otrkārt, tiesību normas, kas ir atbrīvojumu pamatā, nav grozītas vai nav būtiski grozītas kopš 1976. gada 1. janvāra, kad tika izveidots HIS (96). Atbrīvojumu juridiskais pamats bija Uzņēmumu ienākuma nodokļa likums, Komercdarbības nodokļa likums un Nodokļu kodekss. Vācija ir paskaidrojusi, ka attiecīgie nodokļu atbrīvojumi (saskaņā ar Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 5. pantu un Komercdarbības nodokļa likuma 3. pantu) ir saistīti ar Nodokļu kodeksa 51. un turpmākajiem pantiem (sk. 78. apsvērumu un 46., 47. un 48. zemsvītras piezīmi). Nodokļu kodeksa 52. pantā ir minētas divas darbības, kas saskaņā ar kodeksu ir kvalificējamas kā sabiedriskā labuma darbības: atbalsts zinātnei un pētniecībai (52. panta 1. punkts) un atbalsts vispārējai izglītībai un apmācībai (52. panta 7. punkts). Tādējādi saskaņā ar spēkā esošo tiesību aktu pašreizējo redakciju atbrīvojumi no attiecīgajiem nodokļiem izriet no attiecīgi Uzņēmumu ienākuma nodokļa 5. panta un Komercdarbības nodokļa likuma 3. panta apvienojumā ar Nodokļu kodeksa 52. pantu. |
| --- | --- |

(161)

Otrkārt, tiesību normas, kas ir atbrīvojumu pamatā, nav grozītas vai nav būtiski grozītas kopš 1976. gada 1. janvāra, kad tika izveidots HIS (96). Atbrīvojumu juridiskais pamats bija Uzņēmumu ienākuma nodokļa likums, Komercdarbības nodokļa likums un Nodokļu kodekss. Vācija ir paskaidrojusi, ka attiecīgie nodokļu atbrīvojumi (saskaņā ar Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 5. pantu un Komercdarbības nodokļa likuma 3. pantu) ir saistīti ar Nodokļu kodeksa 51. un turpmākajiem pantiem (sk. 78. apsvērumu un 46., 47. un 48. zemsvītras piezīmi). Nodokļu kodeksa 52. pantā ir minētas divas darbības, kas saskaņā ar kodeksu ir kvalificējamas kā sabiedriskā labuma darbības: atbalsts zinātnei un pētniecībai (52. panta 1. punkts) un atbalsts vispārējai izglītībai un apmācībai (52. panta 7. punkts). Tādējādi saskaņā ar spēkā esošo tiesību aktu pašreizējo redakciju atbrīvojumi no attiecīgajiem nodokļiem izriet no attiecīgi Uzņēmumu ienākuma nodokļa 5. panta un Komercdarbības nodokļa likuma 3. panta apvienojumā ar Nodokļu kodeksa 52. pantu.

96

| (162) | Attiecībā uz to, vai un kādā veidā piemērojamie tiesību akti nodokļu jomā bija spēkā HIS dibināšanas laikā, Komisija ir secinājusi, ka 1976. gada Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā jau bija paredzēts sabiedriskā labuma organizāciju atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa (sk. 1965. gada 24. maija redakcijas 4. panta 1. punkta 6. apakšpunktu (97), kas nosaka, ka “no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir atbrīvotas juridiskas personas, personu apvienības un īpašuma kopumi, kas saskaņā ar to statūtiem, dibināšanas aktiem vai citiem noteikumiem un ņemot vērā to faktisko pārvaldību, kalpo tikai un tieši baznīcas, bezpeļņas vai labdarības mērķiem”, un, sal., ar gandrīz identisko pašreizējo statūtu formulējumu (sk. 46. zemsvītras piezīmi)). |
| --- | --- |

(162)

Attiecībā uz to, vai un kādā veidā piemērojamie tiesību akti nodokļu jomā bija spēkā HIS dibināšanas laikā, Komisija ir secinājusi, ka 1976. gada Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā jau bija paredzēts sabiedriskā labuma organizāciju atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa (sk. 1965. gada 24. maija redakcijas 4. panta 1. punkta 6. apakšpunktu (97), kas nosaka, ka “no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir atbrīvotas juridiskas personas, personu apvienības un īpašuma kopumi, kas saskaņā ar to statūtiem, dibināšanas aktiem vai citiem noteikumiem un ņemot vērā to faktisko pārvaldību, kalpo tikai un tieši baznīcas, bezpeļņas vai labdarības mērķiem”, un, sal., ar gandrīz identisko pašreizējo statūtu formulējumu (sk. 46. zemsvītras piezīmi)).

HIS

97

| (163) | Atbrīvojums 2013. gada Komercdarbības nodokļa likumā ir formulēts gandrīz tāpat kā tā paša likuma 1965. gada 25. maija redakcijas 3. panta 6. punktā (98). Tātad HIS dibināšanas laikā atbrīvojumi jau bija spēkā. |
| --- | --- |

(163)

Atbrīvojums 2013. gada Komercdarbības nodokļa likumā ir formulēts gandrīz tāpat kā tā paša likuma 1965. gada 25. maija redakcijas 3. panta 6. punktā (98). Tātad HIS dibināšanas laikā atbrīvojumi jau bija spēkā.

98

HIS

| (164) | Vācijas Nodokļu kodeksa pirmā versija ir pieņemta 1976. gada 23. martā, t. i., aptuveni trīs mēnešus pēc HIS dibināšanas. Tas, visticamāk, ir iemesls, kāpēc HIS 1976./1977. gada statūtos ir minēti 1953. gada 24. decembra Noteikumi par sabiedriskā labuma organizācijām (Gemeinnützigkeitsverordnung), kuru vietā stājās Nodokļu kodekss. |
| --- | --- |

(164)

Vācijas Nodokļu kodeksa pirmā versija ir pieņemta 1976. gada 23. martā, t. i., aptuveni trīs mēnešus pēc HIS dibināšanas. Tas, visticamāk, ir iemesls, kāpēc HIS 1976./1977. gada statūtos ir minēti 1953. gada 24. decembra Noteikumi par sabiedriskā labuma organizācijām (Gemeinnützigkeitsverordnung), kuru vietā stājās Nodokļu kodekss.

HIS

HIS

Gemeinnützigkeitsverordnung

| (165) | Ar 1953. gada 24. decembra Noteikumiem par sabiedriskā labuma organizācijām (99) tiek īstenoti 1934. gada 16. oktobra Nodokļu pārskatīšanas likuma 17.–19. pants. Saskaņā ar 1934. gada likuma 17. pantu “zinātnes” un “izglītības” veicināšana ir skaidri minēta kā atbalstāma sabiedriskā labuma darbība (100). Tādējādi 1934. gada likums kopā ar 1953. gada Noteikumiem par sabiedriskā labuma organizācijām līdz Nodokļu kodeksa spēkā stāšanās brīdim paredzēja atbrīvojumu no nodokļiem subjektiem, kas veic sabiedriskā labuma darbību, piemēram, atbalsta izglītību (101). |
| --- | --- |

(165)

Ar 1953. gada 24. decembra Noteikumiem par sabiedriskā labuma organizācijām (99) tiek īstenoti 1934. gada 16. oktobra Nodokļu pārskatīšanas likuma 17.–19. pants. Saskaņā ar 1934. gada likuma 17. pantu “zinātnes” un “izglītības” veicināšana ir skaidri minēta kā atbalstāma sabiedriskā labuma darbība (100). Tādējādi 1934. gada likums kopā ar 1953. gada Noteikumiem par sabiedriskā labuma organizācijām līdz Nodokļu kodeksa spēkā stāšanās brīdim paredzēja atbrīvojumu no nodokļiem subjektiem, kas veic sabiedriskā labuma darbību, piemēram, atbalsta izglītību (101).

99

100

101

| (166) | Ņemot vērā šo nepārtraukto saikni starp normatīvajiem aktiem, kas tieši attiecas uz attiecīgajiem nodokļu atbrīvojumiem, Komisija secina, ka Komisijas Lēmuma C(2008) 725 final, SA.21395 E 8/2006) (ex CP 110/2004 un CP 126/2004) – Beļģija – Financement du radiodiffuseur public VRT un sprieduma lietā Government of Gibraltar/Komisija izpratnē juridiskais pamats nav mainījies. |
| --- | --- |

(166)

Ņemot vērā šo nepārtraukto saikni starp normatīvajiem aktiem, kas tieši attiecas uz attiecīgajiem nodokļu atbrīvojumiem, Komisija secina, ka Komisijas Lēmuma C(2008) 725 final, SA.21395 E 8/2006) (ex CP 110/2004 un CP 126/2004) – Beļģija – Financement du radiodiffuseur public VRT un sprieduma lietā Government of Gibraltar/Komisija izpratnē juridiskais pamats nav mainījies.

Financement du radiodiffuseur public VRT

Government of Gibraltar

5.2.2.3.   Publiskā finansējuma mērķi un atbalstītie produkti/pakalpojumi

Publiskā finansējuma mērķi un atbalstītie produkti/pakalpojumi

| (167) | Komisija uzskata, ka arī HIS darbība nav mainījusies. Publiskā finansējuma mērķis, t. i., atbalsts augstskolām (it īpaši elektroniskās datu apstrādes/informācijas tehnoloģiju jomā), ir palicis nemainīgs, kā konstatēts lēmuma par procedūras sākšanu 82. apsvērumā. Piezīmes arī apstiprina Vācijas nostāju, ka HIS darbība, kas tika finansēta no publiskajiem līdzekļiem, četrdesmit gadus būtībā nav mainījusies (sk. 36. apsvērumu). |
| --- | --- |

(167)

Komisija uzskata, ka arī HIS darbība nav mainījusies. Publiskā finansējuma mērķis, t. i., atbalsts augstskolām (it īpaši elektroniskās datu apstrādes/informācijas tehnoloģiju jomā), ir palicis nemainīgs, kā konstatēts lēmuma par procedūras sākšanu 82. apsvērumā. Piezīmes arī apstiprina Vācijas nostāju, ka HIS darbība, kas tika finansēta no publiskajiem līdzekļiem, četrdesmit gadus būtībā nav mainījusies (sk. 36. apsvērumu).

HIS

HIS

| (168) | Komisija norāda, ka starp statūtu 1976./1977. gada un vēlāko gadu formulējumu ir nelielas atšķirības attiecībā uz mērķi, bet šīs atšķirības ir tikai semantiskas. HIS GmbH mērķis statūtu 1976./1977. gada redakcijā ir formulēts šādi: “a) izstrādāt un pilnveidot informācijas sistēmas, lai izveidotu pamatu lēmumu pieņemšanai augstākajā izglītībā un augstākās izglītības iestāžu racionalizēšanas procedūras; b) sniegt konsultācijas un piedalīties informācijas sistēmu ieviešanā un īstenošanā.” Vēlākos gados formulējums ir nedaudz mainījies: “Uzņēmuma mērķis ir atbalstīt augstākās izglītības iestādes un kompetentās administratīvās struktūras, lai nodrošinātu to racionālu un rentablu darbību augstākās izglītības jomā, a) izstrādājot augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzot augstskolām tās ieviest un īstenot; (..) d) nodrošinot informācijas sniegšanu un informācijas apmaiņas organizēšanu.” Komisija uzskata, ka abi šie formulējumi ir plaši, bet tie ir orientēti uz elektronisko datu apstrādi. Komisija arī uzskata, ka statūtu formulējumam attiecībā uz mērķi bija jābūt pietiekami plašam, lai pakalpojumus varētu pielāgot mainīgajām tehnoloģiskajām prasībām. Tajā pašā laikā formulējums nebija neierobežots, jo uzdevumu “izstrādāt augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzēt augstskolām tās ieviest un īstenot” nevar interpretēt kā atļauju HIS iesaistīties darbībās, kas nav elektroniskās datu apstrādes/IT produktu un pakalpojumu nodrošināšana. |
| --- | --- |

(168)

Komisija norāda, ka starp statūtu 1976./1977. gada un vēlāko gadu formulējumu ir nelielas atšķirības attiecībā uz mērķi, bet šīs atšķirības ir tikai semantiskas. HIS GmbH mērķis statūtu 1976./1977. gada redakcijā ir formulēts šādi: “a) izstrādāt un pilnveidot informācijas sistēmas, lai izveidotu pamatu lēmumu pieņemšanai augstākajā izglītībā un augstākās izglītības iestāžu racionalizēšanas procedūras; b) sniegt konsultācijas un piedalīties informācijas sistēmu ieviešanā un īstenošanā.” Vēlākos gados formulējums ir nedaudz mainījies: “Uzņēmuma mērķis ir atbalstīt augstākās izglītības iestādes un kompetentās administratīvās struktūras, lai nodrošinātu to racionālu un rentablu darbību augstākās izglītības jomā, a) izstrādājot augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzot augstskolām tās ieviest un īstenot; (..) d) nodrošinot informācijas sniegšanu un informācijas apmaiņas organizēšanu.” Komisija uzskata, ka abi šie formulējumi ir plaši, bet tie ir orientēti uz elektronisko datu apstrādi. Komisija arī uzskata, ka statūtu formulējumam attiecībā uz mērķi bija jābūt pietiekami plašam, lai pakalpojumus varētu pielāgot mainīgajām tehnoloģiskajām prasībām. Tajā pašā laikā formulējums nebija neierobežots, jo uzdevumu “izstrādāt augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzēt augstskolām tās ieviest un īstenot” nevar interpretēt kā atļauju HIS iesaistīties darbībās, kas nav elektroniskās datu apstrādes/IT produktu un pakalpojumu nodrošināšana.

HIS GmbH

HIS

| (169) | Attiecībā uz HIS produktu un pakalpojumu nodrošinājumu gadu gaitā Komisija ir pārliecināta, ka produktu pārskats, ko Vācija iesniedza formālās izmeklēšanas procedūras laikā (sk. 94. apsvērumu), un tas, ka dažu produktu agrīnās versijas bija pieejamas jau 1976. gadā, pietiekami pierāda, ka HIS GmbH gadu gaitā ir nodrošinājis nepārtrauktu produktu klāstu. |
| --- | --- |

(169)

Attiecībā uz HIS produktu un pakalpojumu nodrošinājumu gadu gaitā Komisija ir pārliecināta, ka produktu pārskats, ko Vācija iesniedza formālās izmeklēšanas procedūras laikā (sk. 94. apsvērumu), un tas, ka dažu produktu agrīnās versijas bija pieejamas jau 1976. gadā, pietiekami pierāda, ka HIS GmbH gadu gaitā ir nodrošinājis nepārtrauktu produktu klāstu.

HIS

HIS GmbH

| (170) | Tāpēc Komisija secina, ka HIS darbība, kas tika finansēta no publiskajiem līdzekļiem, novērtējamā periodā nav būtiski mainījusies. |
| --- | --- |

(170)

Tāpēc Komisija secina, ka HIS darbība, kas tika finansēta no publiskajiem līdzekļiem, novērtējamā periodā nav būtiski mainījusies.

HIS

5.2.3.   Secinājumi par HIS publisko finansējumu laikā no 1976. līdz 2013. gadam

Secinājumi par HIS publisko finansējumu laikā no 1976. līdz 2013. gadam

| (171) | Pasākumi par labu HIS laikā no 1976. līdz 2013. gadam, ciktāl tie bija valsts atbalsts, ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(171)

Pasākumi par labu HIS laikā no 1976. līdz 2013. gadam, ciktāl tie bija valsts atbalsts, ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunktu.

HIS

| (172) | Ņemot vērā, ka no lēmuma par procedūras sākšanu tvēruma (16. apsvērums) ir izslēgta to pasākumu pārbaude, kas no 2014. gada, iespējams, tiek īstenoti HIS eG labā, minētie pasākumi šā lēmuma kontekstā netiek pārbaudīti. |
| --- | --- |

(172)

Ņemot vērā, ka no lēmuma par procedūras sākšanu tvēruma (16. apsvērums) ir izslēgta to pasākumu pārbaude, kas no 2014. gada, iespējams, tiek īstenoti HIS eG labā, minētie pasākumi šā lēmuma kontekstā netiek pārbaudīti.

HIS eG

6.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (173) | Tāpēc Komisija secina, ka lēmumā par procedūras sākšanu izteiktās šaubas ir kliedētas, |
| --- | --- |

(173)

Tāpēc Komisija secina, ka lēmumā par procedūras sākšanu izteiktās šaubas ir kliedētas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākumi, kurus laikā no 1976. līdz 2013. gadam ir īstenojusi Vācija par labu Hochschul-Informations-System GmbH, ciktāl tie bija valsts atbalsts, ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2019. gada 20. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 85, 4.3.2016., 6. lpp.

1

(2)  
  OV C 85, 4.3.2016., 6. lpp.

2

(3)  
  HIS dalībnieku struktūra un finansējuma struktūra atbilda Vācijas augstākās izglītības iestāžu dalītajam finansējumam: saskaņā ar Pamatlikuma (Grundgesetz) 30. pantu federālās zemes principā ir kompetentas pildīt valsts uzdevumus izglītības un zinātnes nozarē; federālā valdība tikai īpašos gadījumos uzņemas akadēmisko iestāžu finansēšanu.

3

HIS

Grundgesetz

(4)  
  2014. gada 28. janvārī
  HIS tika pārveidots par kooperatīvu (HIS eG), kurā piedalās arī publiskās augstskolas.

4

HIS

HIS eG

(5)  Statūtu 3. panta 1. punktā ir noteikts, ka uzņēmums kalpo tikai un tieši sabiedriskā labuma mērķiem Nodokļu kodeksa (Abgabenordnung jeb AO) nodaļas “Nodokļu priekšrocības” izpratnē.

5

Abgabenordnung

AO

(6)  Statūtu 2. panta 1. punkts (2000. gada redakcija): “Uzņēmuma mērķis ir atbalstīt augstākās izglītības iestādes un kompetentās administratīvās struktūras, lai nodrošinātu to racionālu un rentablu darbību augstākās izglītības jomā, a) izstrādājot augstskolu administrācijas racionalizēšanas procedūras un palīdzot augstskolām tās ieviest un īstenot; b) sagatavojot pētījumus un ekspertu atzinumus, kas veido pamatu lēmumu pieņemšanai; c) izstrādājot augstskolu celtniecības vadošos principus; d) nodrošinot informācijas sniegšanu un informācijas apmaiņas organizēšanu”. No šīm darbībām a) un d) apakšpunktā minētās ir tieši saistītas ar augstskolu IT, programmatūras izstrādi un atbalstu.

6

(7)  Programmatūras sistēma HISinOne ir tehniski un funkcionāli integrēta, tīmeklī balstīta augstskolu pārvaldības sistēma visiem procesiem un struktūrām jebkura organizācijas tipa un lieluma augstskolās. Tā tika izstrādāta kā IT risinājums augstskolu stratēģiskai pārvaldībai un ir iepriekš konfigurēta ar integrētiem standartmodeļiem un procesiem atbilstoši dažādu tipu augstākajai izglītībai un valsts specifiskajām prasībām Vācijā. Tā palīdz studentiem plānot studijas un atbalsta revīzijas birojus, personāla administrāciju, absolventu birojus un studentu sekretariātus augstskolās.

7

HISinOne

(8)  Vācija atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu ir apstiprinājusi, ka pašreizējā kontekstā reliģiskās augstākās izglītības iestādes nozīmē to pašu, ko publiskās augstākās izglītības iestādes.

8

(9)  Paziņojums par 1965. gada 24. maija grozījumiem Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā (Bekanntmachung der Neufassung des Körperschaftsteuergesetzes vom 24. Mai 1965, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S. 449).

9

Bekanntmachung der Neufassung des Körperschaftsteuergesetzes vom 24. Mai 1965, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S. 449

(10)  Paziņojums par 1965. gada 25. maija grozījumiem Komercdarbības nodokļa likumā (Bekanntmachung der Neufassung des Gewerbesteuergesetzes vom 25. Mai 1965, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S. 458).

10

Bekanntmachung der Neufassung des Gewerbesteuergesetzes vom 25. Mai 1965, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S. 458

(11)  Sūdzības iesniedzējs norāda, ka HIS finansējums tiešu dotāciju veidā dažādos gados ir bijis atšķirīgs, piemēram, 2011. gadā tas bija aptuveni 9,2 miljoni euro, 2010. gadā –8,6 miljoni euro, savukārt 2008. gadā –8,2 miljoni euro. Šīs iespējamās summas valsts un federālās zemes esot maksājušas HIS katru gadu.

11

HIS

HIS

(12)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.). Saskaņā ar 1. panta b) punkta v) apakšpunktu pasākums, kas tā ieviešanas laikā nav bijis atbalsts, var kļūt par valsts atbalstu iekšējā tirgus attīstības dēļ.

12

(13)  Sk. 19. apsvērumu.

13

(14)  Lēmuma par procedūras sākšanu 38. apsvērumā bija minēts Vispārējās tiesas 2014. gada 16. jūlija spriedums lietā T-309/12 Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija, ECLI:EU:T:2014:676, 70.–74. punkts, saistībā ar apgalvojumu, ka apstāklis, ka darbību veic “iekšēja” organizācija, neizslēdz to, ka tā ir saimnieciska darbība. Šajā spriedumā Vispārējā tiesa ir atzinusi, ka neatkarīgi no tā, vai valsts īsteno kādu darbību tieši ar tādas struktūras palīdzību, kas pieder pie publiskās pārvaldes, vai izmanto citu īpašu veidojumu, tas neietekmē konkurences noteikumu piemērošanu šai darbībai. Tiesa arī ir atzinusi, ka šāda struktūra veic saimniecisku darbību ar nosacījumu, ka šo darbību principā var veikt atklātā tirgū, t. i., ja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību normām tirgus nav pilnīgi slēgts konkurencei.

14

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg

(15)  Lēmuma par procedūras sākšanu 29. apsvērums, kurā minēts Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums lietā C-138/11 Compass-Datenbank/Austrija, ECLI:EU:C:2012:449, 41. punkts.

15

Compass-Datenbank

(16)  Lēmuma par procedūras sākšanu 28. apsvērums, kurā minēts Tiesas 1994. gada 19. janvāra spriedums lietā C-364/92 SAT Fluggeselsschaft mbH/Eurocontrol, ECLI:EU:C:1994:7, 30. punkts.

16

SAT Fluggeselsschaft mbH

Eurocontrol

(17)  Lēmuma par procedūras sākšanu 29. apsvērums, kurā minēts Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums lietā C-138/11 Compass-Datenbank/Austrija, ECLI:EU:C:2012:449, 40. un 41. punkts.

17

Compass-Datenbank

(18)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans GmbH, ECLI:EU:C:2003:415, 89. un 90. punkts.

18

Altmark Trans GmbH

(19)  Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

19

(20)  Komisijas 2013. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.).

20

de minimis

(21)  Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

21

(22)  Tiesas 1989. gada 5. decembra spriedums lietā C-3/88 Komisija/Itālija, ECLI:EU:C:1989:606, 13. punkts.

22

(23)  Sk. lēmuma par izmeklēšanas sākšanu 29. apsvērumu.

23

(24)  Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums lietā C-138/11 Compass-Datenbank/Austrija, ECLI:EU:C:2012:449, 41. punkts.

24

Compass-Datenbank

(25)  Vispārējās tiesas 2014. gada 16. jūlija spriedums lietā T-309/12 Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija, ECLI:EU:T:2014:676, 71. punkts.

25

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg

(26)  Vispārējās tiesas 2015. gada 26. novembra spriedums lietā T-461/13 Spānija/Komisija, ECLI:EU:T:2015:891.

26

(27)  Tiesas 2002. gada 24. oktobra spriedums lietā C-82/01 P Aéroport de Paris/Komisija, ECLI:EU:C:2002:617, 79. punkts.

27

Aéroport de Paris

(28)  Komisijas 2013. gada 2. maija Lēmums C(2013) 2361 final, SA.25745 (2013/NN) (ex CP 11/2008) – Vācija – Nacionāla tīmekļa vietne izsolēm maksātnespējas procesos (ZVG portāls) (OV C 167, 13.6.2013., 1. lpp.), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433360_92_2.pdf.

28

ZVG

(29)  Komisijas 2009. gada 28. janvāra Lēmums C(2009) 211 final SA.26572 (N 467/08) – Portugāle – programma AWARE-P (OV C 106, 8.5.2009., 21. lpp.), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/227527/227527_946839_29_1.pdf.

29

AWARE-P

(30)  Vispārējās tiesas 2017. gada 28. septembra spriedums lietā T-138/15 Aanbestedingskalender u. c./Komisija, ECLI:EU:T:2017:675.

30

Aanbestedingskalender

(31)  Sk. arī Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojumu COM(2007) 725 final, 4. lpp. (“(..) lēmumu par pakalpojuma raksturu un darbības jomu attiecīgajā līmenī pieņem valsts varas iestādes. Valsts varas iestādes var nolemt pakalpojumus sniegt pašas vai var nolemt uzticēt to sniegšanu citām valsts vai privātām iestādēm, kas var pakalpojumus sniegt, saņemot atlīdzību vai bez tās.”).

31

(32)  Tiesas 2010. gada 22. decembra spriedums lietā C-2015/09 Mehiläinen Oy, ECLI:EU:C:2010:807, 31. punkts, Tiesas 2009. gada 9. jūnija spriedums lietā C-480/06 Komisija/Vācija, ECLI:EU:C:2009:357, 45. punkts.

32

Mehiläinen Oy

(33)  Vispārējās tiesas 2014. gada 16. jūlija spriedums lietā T-309/12 Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija, ECLI:EU:T:2014:676, 70. punkts.

33

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg

(34)  Komisijas paziņojums “Nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai” (OV C 198, 27.6.2014., 1. lpp.).

34

(35)  Komisijas paziņojums par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.).

35

(36)  Pamatlikuma 12. panta 1. punkta pirmais teikums: “Visiem vāciešiem ir tiesības brīvi izvēlēties savu profesiju, darba un mācību vietu.”

36

(37)  Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums lietā C-138/11 Compass-Datenbank/Austrija, ECLI:EU:C:2012:449, 38. un 40. punkts.

37

Compass-Datenbank

(38)  Sk. lēmuma par procedūras sākšanu 29., 30., 31. un 32. apsvērumu, kurā minēts Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums lietā C-138/11 Compass-Datenbank/Austrija, ECLI:EU:C:2012:449, 40. un 41. punkts.

38

Compass-Datenbank

(39)  Sk. 37. apsvērumu.

39

(40)  Attiecībā uz abu Itālijas uzņēmumu iesniegtajām piezīmēm sūdzības iesniedzēja atbalstam Vācija norāda, ka daļēji to pamatā ir lielā mērā pārprasti fakti (piemēram, par to, vai HIS turpina vai neturpina saņemt valsts atbalstu un vai tā produktu klāstā ietilpst ar augstskolām nesaistīta programmatūra) un daļēji tās attiecas uz Itālijas tirgu. Tāpēc Vācija uzskata, ka šīm piezīmēm ir maza nozīme.

40

(41)  Tiesas 1989. gada 5. decembra spriedums lietā C-3/88 Komisija/Itālija, ECLI:EU:C:1989:606. Šajā spriedumā saistībā ar programmatūras piegādi vispārējai valsts administrācijai ir teikts, ka “datu apstrādes sistēmu projektēšana, programmēšana un ekspluatācija ir tehniska rakstura un līdz ar to nav saistīta ar valsts varas īstenošanu” (13. punkts).

41

(42)  Tiesas 1989. gada 5. decembra spriedums lietā C-3/88 Komisija/Itālija, ECLI:EU:C:1989:606, 11. un 13. punkts.

42

(43)  Nostādņu par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai 20. punkts: “Ja pētniecības organizācija vai pētniecības infrastruktūra tiek izmantota gan saimnieciskām, gan nesaimnieciskām darbībām, valsts atbalsta noteikumi attiecas uz publisko finansējumu tikai tādā mērā, kādā finansējums sedz ar saimnieciskajām darbībām saistītās izmaksas. Ja pētniecības organizāciju vai pētniecības infrastruktūru izmanto gandrīz tikai nesaimnieciskai darbībai, valsts atbalsta noteikumi uz tās finansējumu var neattiekties pilnībā ar nosacījumu, ka izmantojums saimnieciskajai darbībai turpina būt tikai papildinošs, t. i., tas atbilst ierobežotas jomas darbībai, kura ir tieši saistīta ar pētniecības organizācijas vai pētniecības infrastruktūras darbību un tai nepieciešama vai ir cieši saistīta ar tās galveno nesaimniecisko izmantojumu (OV C 198, 27.6.2014., 1. lpp.).”

43

(44)  Komisijas 2013. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, 3. pants (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.).

44

de minimis

(45)  Pētniecības un izstrādes nostādņu 2.1.2. iedaļas 22. punktā ir teikts: “(..) Komisija neuzskatīs pētniecības organizāciju vai pētniecības infrastruktūru par valsts atbalsta saņēmēju, ja tā rīkojas tikai kā starpniece, lai gala saņēmējiem nodotu publiskā finansējuma kopsummu un jebkuru priekšrocību, kas iegūta ar šāda finansējuma palīdzību.”

45

(46)  Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 5. panta 1. punkta 9. apakšpunkts: “No uzņēmumu ienākuma nodokļa ir atbrīvoti [šādi subjekti]: (..) juridiskas personas, personu apvienības un īpašuma kopumi, kas saskaņā ar to statūtiem, dibināšanas aktiem vai citiem noteikumiem un ņemot vērā to faktisko pārvaldību, kalpo tikai un tieši labdarības, sabiedriskā labuma vai baznīcas mērķiem (Nodokļu kodeksa 51.–68. pants.).”

46

(47)  Komercdarbības nodokļa likuma 3. panta 1. punkta 6. apakšpunkts: “No komercdarbības nodokļa ir atbrīvoti [šādi subjekti]: (..) juridiskas personas, personu apvienības un īpašuma kopumi, kas saskaņā ar to statūtiem, dibināšanas aktiem vai citiem noteikumiem un ņemot vērā to faktisko pārvaldību, kalpo tikai un tieši labdarības, sabiedriskā labuma vai baznīcas mērķiem (Nodokļu kodeksa 51.–68. pants.).”

47

(48)  Nodokļu kodekss (1977), Federālais Vēstnesis Bundesgesetzblatt 1976, I daļa, Nr. 29, publicēts 1976. gada 23. jūnijā, 613. lpp.

48

Bundesgesetzblatt 1976

(49)  Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 7. pants: “Nodokļa piemērošanas principi. 1) Uzņēmumu ienākuma nodokli nosaka, pamatojoties uz apliekamajiem ienākumiem. 2) Ar nodokli apliekamie ienākumi ir ienākumi 8. panta 1. punkta izpratnē: “Ienākumu definīcija un to aprēķināšanas metode ir noteikta Ienākuma nodokļa likumā un šajā likumā.” 8. panta 2. punkts: “Attiecībā uz subjektiem ar neierobežotām nodokļu saistībām 1. panta 1. punkta 1.–3. apakšpunkta izpratnē [ieskaitot sabiedrības ar ierobežotu atbildību] visi ienākumi jāuzskata par ienākumiem no uzņēmuma.”

49

(50)  Komercdarbības nodokļa likuma 6. pants: “Nodokļa bāze. Komercdarbības nodokļa bāze ir komercdarbības ienākumi”. Komercdarbības nodokļa likuma 7. pants: “Komercdarbības ienākumi ir komercdarbībā gūtā peļņa, ko nosaka saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma vai Uzņēmumu nodokļa likuma noteikumiem (..).”

50

(51)  Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta v) apakšpunktu: “
  “pastāvošais atbalsts” ir (..) atbalsts, ko uzskata par pastāvošu atbalstu, jo ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts, bet pēc tam iekšējā tirgus attīstības dēļ – dalībvalstij neieviešot izmaiņas – tas kļuvis par atbalstu. Ja daži pasākumi kļūst par atbalstu tādēļ, ka Savienības tiesību akti nosaka kādas darbības liberalizāciju, tad pēc datuma, kas noteikts liberalizācijai, šādus pasākumus neuzskata par pastāvošu atbalstu”.

51

(52)  Vispārējās tiesas 2002. gada 30. aprīļa spriedums apvienotajās lietās T-195/01 un T-207/01 Government of Gibraltar/Komisija, ECLI:EU:T:2002:111, 111. punkts.

52

Government of Gibraltar

(53)  Vispārējās tiesas 2000. gada 15. jūnija spriedums lietā T-298/97 Alzetta/Komisija, ECLI:EU:T:2000:151, 148. punkts.

53

Alzetta

(54)  LESD 108. panta 1. punkts: “Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, pastāvīgi pārskata visas atbalsta shēmas, kas pastāv šajās valstīs. Tā iesaka šīm valstīm attiecīgus pasākumus, kas vajadzīgi sakarā ar iekšējā tirgus pakāpenisku attīstību vai darbību.”

54

(55)  Regulas (ES) 2015/1589 22. pants: “Priekšlikums veikt atbilstīgus pasākumus. Ja Komisija, ņemot vērā informāciju, ko dalībvalsts iesniedz saskaņā ar 21. pantu, secina, ka pastāvošā atbalsta shēma nav vai vairs nav saderīga ar iekšējo tirgu, tā pieņem ieteikumu, ar ko attiecīgai dalībvalstij ierosina atbilstīgus pasākumus. Šajā ieteikumā jo īpaši var ierosināt: a) būtiski grozīt atbalsta shēmu; vai b) ieviest procedūras prasības; vai c) atcelt atbalsta shēmu.”

55

(56)  Sk. 2012. gada 15. marta sūdzības 25. lpp.

56

(57)  Vispārējās tiesas 2002. gada 30. aprīļa spriedums apvienotajās lietās T-195/01 un T-207/01 Government of Gibraltar/Komisija, ECLI:EU:T:2002:111, 111. punkts.

57

Government of Gibraltar

(58)  Tiesas 1994. gada 9. augusta spriedums lietā C-44/93 Namur Les Assurances du Crédit SA, ECLI:EU:C:1994:311, 28. punkts.

58

Namur Les Assurances du Crédit SA

(59)  Komisijas 2007. gada 24. aprīļa lēmums C(2007) 1761 final, SA.18957 (E 3/2005) (ex CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 un CP 195/2004) – Vācija – Vācijas sabiedrisko raidorganizāciju finansēšana (OV C 185, 8.8.2007., 1. lpp.), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf, 206. apsvērums.

59

(60)  
  “
  “Atbalsta shēma” ir visi akti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kuri vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos aktos, un visi akti, pamatojoties uz kuriem vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laika periodu un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu [izcēlums pievienots]”.

60

akti, pamatojoties uz kuriem vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laika periodu un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu

(61)  Terminu “elektroniskā datu apstrāde” (EDP) mūsdienās lieto reti, parasti izmanto terminus “informācijas pakalpojumi vai sistēmas” (IS) vai “pārvaldības informācijas pakalpojumi vai sistēmas” (MIS), ar ko apzīmē datu apstrādi, kurā tiek izmantots dators un tā programmas vidē, kas saistīta ar elektroniskajiem sakariem. Sk. https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing.

61

EDP

IS

MIS

(*1)  Dažādām aparatūras/operētājsistēmu versijām.

*1

(*2)  Produkts HISinOne ir integrēta JAVA tīmekļa lietojumprogramma. Augstskolu pārvaldības sistēmas lietojuma jomas APP, STU, EXA un ALU darbojas, pamatojoties uz galveno segmentu, ko veido lietojuma jomas SYS (sistēmas pārvaldība), PSV (personalizēti pakalpojumi un direktoriji), COM (kopiena) un BIA (datu analītika), kas ietver HISinOne darbības pamatfunkcijas.

*2

HISinOne

JAVA

APP

STU

EXA

ALU

SYS

PSV

COM

BIA

HISinOne

(62)  Vairākas ieinteresētās personas arī norāda, ka HIS darbībai nebija tirgus piekļuvi ierobežojošas ietekmes: netiek apstrīdēts, ka kopš 20. gadsimta 90. gadiem darbojas piegādātāji, kas ir nodrošinājuši vismaz daļu no augstskolu pārvaldības lietojumprogrammām, un augstskolām ir bijusi iespēja brīvi izvēlēties vienu vai vairākus citus piegādātājus. Turklāt HIS programmatūras atklātā pirmkoda raksturs faktiski veicina konkurenci. Kā norāda vairākas ieinteresētās personas, HIS aiziešana no tirgus (saņemtā atbalsta atgūšanas rezultātā) drīzāk vājinātu konkurenci.

62

HIS

HIS

HIS

(63)  Tiesas 2000. gada 12. septembra spriedums apvienotajās lietās no C-180/98 līdz C-184/98 Pavlov u. c., ECLI:EU:C:2000:428, 74. punkts.

63

Pavlov

(64)  Tiesas 1991. gada 23. aprīļa spriedums lietā C-41/90 Höfner un Elser ECLI:EU:C:1991:161, 21. punkts, Tiesas 1962. gada 13. jūlija spriedums lietā C-19/61 Mannesman AG/High Authority of the EOTK, ECLI:EU:C:1962:31, 371. punkts, un Tiesas 1962. gada 13. jūlija spriedums apvienotajās lietās C-17/61 un C-20/61 Klöckner-Werke AG un Hoesch AG/High Authority of the EOTK, ECLI:EU:C:1962:30, 341. punkts.

64

Höfner

Elser

Mannesman AG/High Authority of the EOTK

Klöckner-Werke AG

Hoesch AG/High Authority of the EOTK

(65)  Tiesas 2007. gada 11. septembra spriedums lietā C-318/05 Komisija/Vācija, ECLI:EU:C:2007:495, 68. punkts.

65

(66)  Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums lietā C-138/11 Compass-Datenbank/Austrija, ECLI:EU:C:2012:449, 41. punkts.

66

Compass-Datenbank

(67)  Lēmuma par procedūras sākšanu 28. apsvērums, kurā minēts Tiesas 1994. gada 19. janvāra spriedums lietā C-364/92 SAT Fluggeselsschaft mbH/Eurocontrol, ECLI:EU:C:1994:7, 30. punkts.

67

SAT Fluggeselsschaft mbH

Eurocontrol

(68)  Lēmuma par procedūras sākšanu 28. un 29. apsvērums, kuros minēts Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums lietā C-138/11 Compass-Datenbank/Austrija, ECLI:EU:C:2012:449, 41. punkts.

68

Compass-Datenbank

(69)  Spriedumā Compasss-Datenbank lietā ir minēts tiesisks pienākums attiecībā uz uzņēmumiem, kas izmanto pakalpojumu (iespējami nesaimniecisko darbību), nevis uz veidojumu, kurš veic darbību, kas nav saimnieciska darbība (minētā sprieduma 40. punkts).

69

Compasss-Datenbank

(70)  Sk., piemēram, Vispārējās tiesas 2017. gada 28. septembra spriedumu lietā T-138/15 Aanbestedingskalender u. c./Komisija, ECLI:EU:T:2017:675, 38. punkts, un Komisijas lēmuma par ZVD portālu 29. apsvērumu (Komisijas 2013. gada 2. maija Lēmums C(2013) 2361 final, SA.25745 (2013/NN) (ex CP 11/2008) – Vācija – Nacionāla tīmekļa vietne izsolēm maksātnespējas procesos (ZVD portāls) (OV C 167, 13.6.2013., 1. lpp.), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433360_92_2.pdf.

70

Aanbestedingskalender

ZVD

ZVD

(71)  Vācija apgalvo, ka tikai ar GmbH palīdzību bija iespējams ievērot konstitucionālo aizliegumu attiecībā uz augstskolu jaukta tipa pārvaldību, kurā piedalās valsts un federālās zemes.

71

GmbH

(72)  Sk. šā lēmuma 8., 9. un 11. apsvērumu.

72

(73)  Komisijas 2014. gada 18. decembra Lēmums C(2014) 9548 final, SA.34646 (2014/NN) (ex 2012/CP) – Nīderlande – E-iepirkuma platforma TenderNed (OV C 422, 8.12.2017., 1. lpp.), Http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/255396/255396_1614207_95_2.pdf, un Vispārējās tiesas 2017. gada 28. septembra spriedums lietā T-138/15 Aanbestedingskalender u. c./Komisija, ECLI:EU:T:2017:675 (ir iesniegta apelācijas sūdzība).

73

TenderNed

Aanbestedingskalender

(74)  Piemēram, 2016. gada 4. aprīlī iesniegto piezīmju 9. un 10. lappusē sūdzības iesniedzējs norāda, ka augstskolas, kurām ir vajadzīgi IT risinājumi, kas ir lielākā apmērā pielāgoti salīdzinājumā ar standarta procesiem, var iegādāties papildu risinājumus no HIS. Tomēr šajā nolūkā ir pieejami arī citi pakalpojumu sniedzēji.

74

HIS

(75)  Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums lietā C-138/11 Compass-Datenbank/Austrija, ECLI:EU:C:2012:449, 37. punkts.

75

Compass-Datenbank

(76)  Tiesas 2017. gada 27. jūnija spriedums lietā C-74/16 Escuelas Pías, ECLI:EU:C:2017:496, 51. punkts.

76

Escuelas Pías

(77)  Sūdzības iesniedzēja 2013. gada 18. decembra iesniegums.

77

(78)  Lai gan lēmumā par procedūras sākšanu tika izvirzīts jautājums par to, vai nodokļu pasākumi, ja tie būtu valsts atbalsts, būtu nesaderīgs darbības atbalsts (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 106. apsvērumu), Komisijas lēmumu pieņemšanas prakse ir attīstījusies un Komisija ir secinājusi, ka atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa un komercdarbības nodokļa sabiedriskā labuma organizācijām saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem ir pastāvošs atbalsts. (Sk. Komisijas 2015. gada 26. oktobra Lēmumu C(2015) 7225 final, SA.33206 (2015/NN) – Iespējami nelikumīgs valsts atbalsts Vācijas Jauniešu viesmītņu asociācijai (Deutsches Jugendherbergswerk) – Nodokļu pasākumi (OV C 387, 20.11.2015., 1. lpp.), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698295_80_2.pdf.

78

Deutsches Jugendherbergswerk

(79)  
  “
  “Pastāvošais atbalsts” ir (..) v) atbalsts, ko uzskata par pastāvošu atbalstu, jo ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts, bet pēc tam iekšējā tirgus attīstības dēļ – dalībvalstij neieviešot izmaiņas – tas kļuvis par atbalstu. Ja daži pasākumi kļūst par atbalstu tādēļ, ka Savienības tiesību akti nosaka kādas darbības liberalizāciju, tad pēc datuma, kas noteikts liberalizācijai, šādus pasākumus neuzskata par pastāvošu atbalstu”.

79

(80)  Vispārējās tiesas 2000. gada 15. jūnija spriedums lietā T-298/97 Alzetta/Komisija, ECLI:EU:T:2000:151, 148. punkts.

80

Alzetta

(81)  Sk. 54. zemsvītras piezīmi.

81

(82)  Sk. 55. zemsvītras piezīmi.

82

(83)  Terminu “elektroniskā datu apstrāde” (EDP) mūsdienās lieto reti, parasti izmanto terminus “informācijas pakalpojumi vai sistēmas” (IS) vai “pārvaldības informācijas pakalpojumi vai sistēmas” (MIS), ar ko apzīmē datu apstrādi, kurā tiek izmantots dators un tā programmas vidē, kas saistīta ar elektroniskajiem sakariem. Sk. https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing.

83

EDP

IS

MIS

(84)  Sk. 2012. gada 15. marta sūdzības 25. lpp.

84

(85)  Sk. sūdzības iesniedzēja 2013. gada 20. novembra iesniegumu, 2. pielikums, 6. lpp.

85

(86)  Sk. 50. apsvērumu.

86

(87)  Vispārējās tiesas 2002. gada 30. aprīļa spriedums apvienotajās lietās T-195/01 un T-207/01 Government of Gibraltar/Komisija, ECLI:EU:T:2002:111, 111. punkts.

87

Government of Gibraltar

(88)  Tiesas 2018. gada 13. decembra spriedums lietā C-492/17 Südwestrundfunk, ECLI:EU:C:2018:1019, 54. un 66. punkts, Komisijas 2008. gada 27. februāra Lēmums C(2008) 725 final, SA.21395 (E8/2006) (ex CP 110/2004 un CP 126/2004) – Beļģija – Financement du radiodiffuseur public VRT (OV C 143, 10.6.2008., 7. lpp.), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/215958/215958_825339_70_2.pdf, 121. apsvērums.

88

Südwestrundfunk

Financement du radiodiffuseur public VRT

(89)  Tiesas 1994. gada 9. augusta spriedums lietā C-44/93 Namur Les Assurances du Crédit SA, ECLI:EU:C:1994:311, 28. punkts.

89

Namur Les Assurances du Crédit SA

(90)  Komisijas 2007. gada 24. aprīļa lēmums C(2007) 1761 final, SA.18957 (E 3/2005) (ex CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 un CP 195/2004) – Vācija – Vācijas sabiedrisko raidorganizāciju finansēšana (OV C 185, 8.8.2007., 1. lpp.), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf, 206. apsvērums.

90

(91)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html

91

(92)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html

92

(93)  https://www.inflationtool.com/euro-germany?amount=100&year1=1976&year2=2013

93

(94)  Sk. statūtu 6. pantu 1976./1977. gada un 2000. gada redakcijā.

94

(95)  1976./1977. gada statūtos ir atsauce uz attiecīgo juridisko pamatu 1953. gada Noteikumos par sabiedriskā labuma organizācijām, savukārt 2000. gada statūtos – uz 1977. gada Nodokļu kodeksa attiecīgajiem noteikumiem, kuros ir izdarīti tehniski un nebūtiski grozījumi salīdzinājumā ar 1953. gada noteikumiem, kā skaidrots šā lēmuma 164. un 165. apsvērumā.

95

(96)  Federatīvā valsts un federālās zemes 1976. gada 1. janvārī pārņēma HIS GmbH savā īpašumā (HIS wurde am 01.01.1976. in die öffentliche Trägerschaft von Bund und Ländern überführt).

96

HIS GmbH

HIS wurde am 01.01.1976. in die öffentliche Trägerschaft von Bund und Ländern überführt

(97)  Paziņojums par 1965. gada 24. maija grozījumiem Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā (Bekanntmachung der Neufassung des Körperschaftsteuergesetzes vom 24. Mai 1965, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S. 449).

97

Bekanntmachung der Neufassung des Körperschaftsteuergesetzes vom 24. Mai 1965, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S. 449

(98)  Paziņojums par 1965. gada 25. maija grozījumiem Komercdarbības nodokļa likumā (Bekanntmachung der Neufassung des Gewerbesteuergesetzes vom 25. Mai 1965 Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S. 458).

98

Bekanntmachung der Neufassung des Gewerbesteuergesetzes vom 25. Mai 1965 Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S. 458

(99)  Šo noteikumu oficiālais nosaukums ir Verordnung zur Durchführung der §§17 bis 19 des Steueranpassungsgesetzes (Gemeinnützigkeitsverordnung) vom 24. Dezember 1953. Sk. https://www.bgbl.de/xaver/bgbl/start.xav?start=//*%5B@attr_id=%27bgbl153s1592.pdf%27%5D#__bgbl__%2F%2F*%5B%40attr_id%3D%27bgbl153s1592.pdf%27%5D__1564471557452.

99

Verordnung zur Durchführung der §§17 bis 19 des Steueranpassungsgesetzes (Gemeinnützigkeitsverordnung) vom 24. Dezember 1953

(100)  
  “(..) par atbalstu plašai sabiedrībai tiek atzīts: (..) atbalsts zinātnei (..), izglītībai (..).” (Als Förderung der Allgemeinheit anzuerkennen ... Wissenschaft ... Erziehung ...) (17. panta 3. punkts, Reichsgesetzblatt 1934, I daļa, Nr. 115., 945. lpp.).

100

Als Förderung der Allgemeinheit anzuerkennen ... Wissenschaft ... Erziehung ...

Reichsgesetzblatt

(101)  Līdzīgu argumentāciju sk. Komisijas 2015. gada 26. oktobra Lēmumā C(2015) 7225 final, SA.33206 (2015/NN) – Iespējami nelikumīgs valsts atbalsts Vācijas Jauniešu viesmītņu asociācijai (Deutsches Jugendherbergswerk) – Nodokļu pasākumi (OV C 387, 20.11.2015., 1. lpp.), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698295_80_2.pdf.

101

Deutsches Jugendherbergswerk

---