# Uradni list L 118/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 118 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6316. april 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 118

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6316. april 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/526 z dne 15. aprila 2020 o ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije za družbo Jindal Saw Limited po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-300/16 | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/527 z dne 15. aprila 2020 o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije za družbo Jindal Saw Limited po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-301/16 | 14 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/528 z dne 14. aprila 2020 o odobritvi nekaterih laboratorijev v Braziliji, Južni Koreji, na Kitajskem, Tajskem in v Združenih državah Amerike za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih dihurjih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2103)

   (
  1
  ) | 26 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/529 z dne 15. aprila 2020 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 o zaščitnih ukrepih zaradi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2369)

   (
  1
  ) | 29 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/526 z dne 15. aprila 2020 o ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije za družbo Jindal Saw Limited po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-300/16

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/527 z dne 15. aprila 2020 o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije za družbo Jindal Saw Limited po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-301/16

14

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/528 z dne 14. aprila 2020 o odobritvi nekaterih laboratorijev v Braziliji, Južni Koreji, na Kitajskem, Tajskem in v Združenih državah Amerike za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih dihurjih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2103)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2103)

1

26

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/529 z dne 15. aprila 2020 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 o zaščitnih ukrepih zaradi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2369)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2369)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 16.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 118/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/526

z dne 15. aprila 2020

o ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije za družbo Jindal Saw Limited po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-300/16

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), ter zlasti člena 15 in člena 24(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je 17. marca 2016 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2016/387 (2) o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: sporna uredba). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. marca 2016 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2016/387 (2) o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: sporna uredba).

2

1.1   Sodba Splošnega sodišča Evropske unije

Sodba Splošnega sodišča Evropske unije

| (2) | Družba Jindal Saw Limited (v nadaljnjem besedilu: družba Jindal) in njen povezani uvoznik, družba Jindal Saw Italia SpA (v nadaljnjem besedilu skupaj: vložnika), sta izpodbijala sporno protisubvencijsko uredbo pred Splošnim sodiščem. Splošno sodišče je 10. aprila 2019 izdalo sodbo v zadevi T-300/16 (3) glede sporne uredbe (v nadaljnjem besedilu: sodba). |
| --- | --- |

(2)

Družba Jindal Saw Limited (v nadaljnjem besedilu: družba Jindal) in njen povezani uvoznik, družba Jindal Saw Italia SpA (v nadaljnjem besedilu skupaj: vložnika), sta izpodbijala sporno protisubvencijsko uredbo pred Splošnim sodiščem. Splošno sodišče je 10. aprila 2019 izdalo sodbo v zadevi T-300/16 (3) glede sporne uredbe (v nadaljnjem besedilu: sodba).

3

| (3) | Splošno sodišče je ugotovilo, da je izračun zneska ugodnosti za družbo Jindal, ki je posledica dobave železove rude za plačilo, ki je bilo nižje od primernega, v nasprotju s členom 6(d) osnovne protisubvencijske uredbe, ki je veljala v času prvotne preiskave (4) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protisubvencijska uredba). Splošno sodišče je zlasti menilo, da so bili stroški prevoza od rudnika do obrata v Indiji, ki jih je družba Jindal dejansko imela, višji od stroškov, ki jih je Komisija upoštevala pri izračunu povprečne nakupne cene za železovo rudo v Indiji. Po mnenju Splošnega sodišča taka razlika v stroških prevoza pomeni, da je bila cena, po kateri je družba Jindal Saw nabavljala železovo rudo na indijskem trgu, dejansko višja od povprečne nakupne cene, ki jo je Komisija uporabila za določitev višine plačila, kar je neizogibno vplivalo na ugodnost, ki bi jo lahko imel ta proizvajalec izvoznik (5). Zato je Splošno sodišče ugotovilo, da je Komisija kršila člen 3(2) in člen 6(d) osnovne protisubvencijske uredbe, s tem ko je napačno naključno izbrala nekatere postavke v stroških dostave družbe Jindal za izračun standardnih povprečnih stroškov prevoza, ter tretji pododstavek člena 15(1) osnovne protisubvencijske uredbe, s tem ko je izravnalno dajatev določila na ravni, ki je bila višja od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(3)

Splošno sodišče je ugotovilo, da je izračun zneska ugodnosti za družbo Jindal, ki je posledica dobave železove rude za plačilo, ki je bilo nižje od primernega, v nasprotju s členom 6(d) osnovne protisubvencijske uredbe, ki je veljala v času prvotne preiskave (4) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protisubvencijska uredba). Splošno sodišče je zlasti menilo, da so bili stroški prevoza od rudnika do obrata v Indiji, ki jih je družba Jindal dejansko imela, višji od stroškov, ki jih je Komisija upoštevala pri izračunu povprečne nakupne cene za železovo rudo v Indiji. Po mnenju Splošnega sodišča taka razlika v stroških prevoza pomeni, da je bila cena, po kateri je družba Jindal Saw nabavljala železovo rudo na indijskem trgu, dejansko višja od povprečne nakupne cene, ki jo je Komisija uporabila za določitev višine plačila, kar je neizogibno vplivalo na ugodnost, ki bi jo lahko imel ta proizvajalec izvoznik (5). Zato je Splošno sodišče ugotovilo, da je Komisija kršila člen 3(2) in člen 6(d) osnovne protisubvencijske uredbe, s tem ko je napačno naključno izbrala nekatere postavke v stroških dostave družbe Jindal za izračun standardnih povprečnih stroškov prevoza, ter tretji pododstavek člena 15(1) osnovne protisubvencijske uredbe, s tem ko je izravnalno dajatev določila na ravni, ki je bila višja od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

4

5

| (4) | Splošno sodišče je ugotovilo tudi, da je Komisija v primeru vložnikov storila napako pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen. V tem primeru je Komisija po eni strani v zvezi z industrijo Unije upoštevala bodisi cene na ravni franko tovarna (6) proizvodnih subjektov, kadar so prodajali neposredno neodvisnim kupcem, bodisi cene na ravni franko tovarna prodajnih subjektov. Po drugi strani pa je Komisija v zvezi s prodajo s strani družbe Jindal na trgu Unije pri izračunu primerljive cene z vsemi stroški v EU kot izhodiščno ceno uporabila izvozno ceno, ki je bila konstruirana v okviru določitve stopnje dampinga (in sicer ni upoštevala prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov skupaj z dobički z družbo Jindal povezanih prodajnih subjektov v EU). Po mnenju Splošnega sodišča v primeru, da proizvajalec izdelkov ne trži neposredno, ampak prek prodajnih subjektov, to pomeni, da obstajajo stroški in stopnja dobička teh subjektov, tako da so te cene, ki jih ti zaračunavajo nepovezanim kupcem, na splošno višje od cen, ki jih takim kupcem zaračunajo proizvajalci pri neposredni prodaji in jih torej ni mogoče izenačiti s temi zadnje navedenimi cenami (7). Splošno sodišče je zato menilo, da je Komisija s tem, da je za primerjavo cen v okviru izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen izenačila cene prodajnih subjektov za nepovezane kupce s cenami proizvajalcev pri neposredni prodaji takim kupcem le v zvezi s podobnim izdelkom industrije Unije, za ta izdelek upoštevala višjo in s tem manj ugodno ceno za družbo Jindal Saw, ki je večino svoje prodaje v Uniji ustvarila prek prodajnih subjektov (8). Po mnenju Splošnega sodišča je šlo za napako pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen zadevnega izdelka, saj se izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen ni opravil s primerjavo cen na isti ravni trgovanja. Zato je Splošno sodišče ugotovilo, da je Komisija storila napako, ker je prodajne stroške in dobičke povezanih prodajnih subjektov družbe Jindal v Uniji odštela od prodaj prvemu neodvisnemu kupcu, prodajni stroški in dobički povezanih prodajnih subjektov industrije Unije pa niso bili odšteti od prodajnih cen industrije Unije prvemu neodvisnemu kupcu. Splošno sodišče je zato menilo, da se zadevni ceni nista primerjali simetrično na isti ravni trgovanja. |
| --- | --- |

(4)

Splošno sodišče je ugotovilo tudi, da je Komisija v primeru vložnikov storila napako pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen. V tem primeru je Komisija po eni strani v zvezi z industrijo Unije upoštevala bodisi cene na ravni franko tovarna (6) proizvodnih subjektov, kadar so prodajali neposredno neodvisnim kupcem, bodisi cene na ravni franko tovarna prodajnih subjektov. Po drugi strani pa je Komisija v zvezi s prodajo s strani družbe Jindal na trgu Unije pri izračunu primerljive cene z vsemi stroški v EU kot izhodiščno ceno uporabila izvozno ceno, ki je bila konstruirana v okviru določitve stopnje dampinga (in sicer ni upoštevala prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov skupaj z dobički z družbo Jindal povezanih prodajnih subjektov v EU). Po mnenju Splošnega sodišča v primeru, da proizvajalec izdelkov ne trži neposredno, ampak prek prodajnih subjektov, to pomeni, da obstajajo stroški in stopnja dobička teh subjektov, tako da so te cene, ki jih ti zaračunavajo nepovezanim kupcem, na splošno višje od cen, ki jih takim kupcem zaračunajo proizvajalci pri neposredni prodaji in jih torej ni mogoče izenačiti s temi zadnje navedenimi cenami (7). Splošno sodišče je zato menilo, da je Komisija s tem, da je za primerjavo cen v okviru izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen izenačila cene prodajnih subjektov za nepovezane kupce s cenami proizvajalcev pri neposredni prodaji takim kupcem le v zvezi s podobnim izdelkom industrije Unije, za ta izdelek upoštevala višjo in s tem manj ugodno ceno za družbo Jindal Saw, ki je večino svoje prodaje v Uniji ustvarila prek prodajnih subjektov (8). Po mnenju Splošnega sodišča je šlo za napako pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen zadevnega izdelka, saj se izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen ni opravil s primerjavo cen na isti ravni trgovanja. Zato je Splošno sodišče ugotovilo, da je Komisija storila napako, ker je prodajne stroške in dobičke povezanih prodajnih subjektov družbe Jindal v Uniji odštela od prodaj prvemu neodvisnemu kupcu, prodajni stroški in dobički povezanih prodajnih subjektov industrije Unije pa niso bili odšteti od prodajnih cen industrije Unije prvemu neodvisnemu kupcu. Splošno sodišče je zato menilo, da se zadevni ceni nista primerjali simetrično na isti ravni trgovanja.

6

7

8

| (5) | Splošno sodišče je zato ugotovilo, da je Komisija kršila tudi člen 8(1) osnovne protisubvencijske uredbe. Ker je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen, izračunano v sporni uredbi, osnova za ugotovitev, da je bil uvoz zadevnega izdelka vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je Splošno sodišče ugotovilo, da je bil potencialno izkrivljen tudi dokaz o obstoju vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, povzročeno industriji Unije, ki je nujen pogoj za uvedbo protisubvencijske dajatve v skladu s členom 8(5) osnovne protisubvencijske uredbe (9). |
| --- | --- |

(5)

Splošno sodišče je zato ugotovilo, da je Komisija kršila tudi člen 8(1) osnovne protisubvencijske uredbe. Ker je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen, izračunano v sporni uredbi, osnova za ugotovitev, da je bil uvoz zadevnega izdelka vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je Splošno sodišče ugotovilo, da je bil potencialno izkrivljen tudi dokaz o obstoju vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, povzročeno industriji Unije, ki je nujen pogoj za uvedbo protisubvencijske dajatve v skladu s členom 8(5) osnovne protisubvencijske uredbe (9).

9

| (6) | Splošno sodišče je prav tako ugotovilo, da ni mogoče izključiti, da bi bila stopnja škode za industrijo Unije določena na nižji ravni od stopnje subvencioniranja, če bi bilo nelojalno nižanje prodajnih cen pravilno izračunano. V tem primeru bi se moral v skladu s tretjim pododstavkom člena 15(1) osnovne protisubvencijske uredbe znesek izravnalne dajatve zmanjšati na stopnjo, ki bi zadostovala za odpravo te škode (10). |
| --- | --- |

(6)

Splošno sodišče je prav tako ugotovilo, da ni mogoče izključiti, da bi bila stopnja škode za industrijo Unije določena na nižji ravni od stopnje subvencioniranja, če bi bilo nelojalno nižanje prodajnih cen pravilno izračunano. V tem primeru bi se moral v skladu s tretjim pododstavkom člena 15(1) osnovne protisubvencijske uredbe znesek izravnalne dajatve zmanjšati na stopnjo, ki bi zadostovala za odpravo te škode (10).

10

| (7) | Glede na zgoraj navedeno je Splošno sodišče sporno uredbo razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbo Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(7)

Glede na zgoraj navedeno je Splošno sodišče sporno uredbo razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbo Jindal Saw Limited.

1.2   Izvrševanje sodbe Splošnega sodišča

Izvrševanje sodbe Splošnega sodišča

| (8) | Institucije Unije morajo v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije („PDEU“) sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodišča. Če je akt, ki so ga institucije Unije sprejele v okviru upravnega postopka, kot je v tem primeru protisubvencijska preiskava, razglašen za ničnega, se v skladu s sodbo Splošnega sodišča nični akt zamenja z novim aktom, v katerem je odpravljena nezakonitost, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče (11). |
| --- | --- |

(8)

Institucije Unije morajo v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije („PDEU“) sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodišča. Če je akt, ki so ga institucije Unije sprejele v okviru upravnega postopka, kot je v tem primeru protisubvencijska preiskava, razglašen za ničnega, se v skladu s sodbo Splošnega sodišča nični akt zamenja z novim aktom, v katerem je odpravljena nezakonitost, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče (11).

11

| (9) | V skladu s sodno prakso Sodišča se postopek za nadomestitev akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (12). To pomeni zlasti, da v primeru, ko je za ničnega razglašen akt, ki zaključuje upravni postopek, razglasitev ničnosti ne vpliva nujno na pripravljalne akte, kot je začetek protisubvencijskega postopka. Kadar se na primer uredba o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev razglasi za nično, postopek ostaja odprt, saj je iz pravnega reda Unije (13) izginil le akt, s katerim se postopek zaključi, razen v primerih, ko pride do nezakonitosti v fazi začetka postopka. Nadaljevanje upravnega postopka s ponovno uvedbo izravnalnih dajatev na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe za nično razglašene uredbe, se ne šteje za nezdružljivo s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (14). |
| --- | --- |

(9)

V skladu s sodno prakso Sodišča se postopek za nadomestitev akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (12). To pomeni zlasti, da v primeru, ko je za ničnega razglašen akt, ki zaključuje upravni postopek, razglasitev ničnosti ne vpliva nujno na pripravljalne akte, kot je začetek protisubvencijskega postopka. Kadar se na primer uredba o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev razglasi za nično, postopek ostaja odprt, saj je iz pravnega reda Unije (13) izginil le akt, s katerim se postopek zaključi, razen v primerih, ko pride do nezakonitosti v fazi začetka postopka. Nadaljevanje upravnega postopka s ponovno uvedbo izravnalnih dajatev na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe za nično razglašene uredbe, se ne šteje za nezdružljivo s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (14).

12

13

14

| (10) | Splošno sodišče je v obravnavani zadevi sporno uredbo razglasilo za nično glede družbe Jindal Saw Limited na podlagi dejstva, da je Komisija v zvezi z zagotavljanjem železove rude napačno izračunala znesek subvencije za družbo Jindal in da je pri ugotavljanju obstoja znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen storila napako. Ta napaka bi potencialno lahko vplivala na analizo vzročne zveze in stopnjo škode. |
| --- | --- |

(10)

Splošno sodišče je v obravnavani zadevi sporno uredbo razglasilo za nično glede družbe Jindal Saw Limited na podlagi dejstva, da je Komisija v zvezi z zagotavljanjem železove rude napačno izračunala znesek subvencije za družbo Jindal in da je pri ugotavljanju obstoja znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen storila napako. Ta napaka bi potencialno lahko vplivala na analizo vzročne zveze in stopnjo škode.

| (11) | Ugotovitve iz sporne protisubvencijske uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar jih je Splošno sodišče zavrnilo ali pa jih ni preučilo, zaradi česar niso privedle do razglasitve sporne uredbe za nično, še vedno veljajo v celoti (15). |
| --- | --- |

(11)

Ugotovitve iz sporne protisubvencijske uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar jih je Splošno sodišče zavrnilo ali pa jih ni preučilo, zaradi česar niso privedle do razglasitve sporne uredbe za nično, še vedno veljajo v celoti (15).

15

| (12) | Po sodbi Sodišča v zadevi T-300/16 z dne 10. aprila 2019 se je Komisija z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o ponovnem začetku) odločila, da delno ponovno začne protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), ki je privedla do sprejetja sporne uredbe, in nadaljuje preiskavo na točki, kjer je prišlo do nepravilnosti. Ponovni začetek je bil po obsegu omejen na izvršitev sodbe Splošnega sodišča v zvezi z družbo Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(12)

Po sodbi Sodišča v zadevi T-300/16 z dne 10. aprila 2019 se je Komisija z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o ponovnem začetku) odločila, da delno ponovno začne protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), ki je privedla do sprejetja sporne uredbe, in nadaljuje preiskavo na točki, kjer je prišlo do nepravilnosti. Ponovni začetek je bil po obsegu omejen na izvršitev sodbe Splošnega sodišča v zvezi z družbo Jindal Saw Limited.

| (13) | Komisija se je nato 22. julija 2019 odločila, da za uvoz nekaterih cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja družba Jindal Saw Limited, uvede registracijo, in je od nacionalnih carinskih organov zahtevala, da počakajo na objavo ustrezne izvedbene uredbe Komisije, s katero bi se dajatve ponovno uvedle, preden se odločijo o kakršnih koli zahtevkih za povračilo in odpust izravnalnih dajatev, kar zadeva uvoz, povezan z družbo Jindal Saw Limited (16) (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji). |
| --- | --- |

(13)

Komisija se je nato 22. julija 2019 odločila, da za uvoz nekaterih cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja družba Jindal Saw Limited, uvede registracijo, in je od nacionalnih carinskih organov zahtevala, da počakajo na objavo ustrezne izvedbene uredbe Komisije, s katero bi se dajatve ponovno uvedle, preden se odločijo o kakršnih koli zahtevkih za povračilo in odpust izravnalnih dajatev, kar zadeva uvoz, povezan z družbo Jindal Saw Limited (16) (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji).

16

| (14) | Komisija je zainteresirane strani obvestila o ponovnem začetku in jih pozvala k predložitvi pripomb. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je zainteresirane strani obvestila o ponovnem začetku in jih pozvala k predložitvi pripomb.

2.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (15) | Komisija je prejela pripombe industrije Unije in dveh proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je prejela pripombe industrije Unije in dveh proizvajalcev izvoznikov.

| (16) | Kar zadeva izračun subvencije, je pritožnik (v nadaljnjem besedilu: skupina SG PAM) opozoril, da je Splošno sodišče ugotovilo le, da je Komisija precenila ugodnost, dodeljeno družbi Jindal v zvezi z nakupom železove rude za plačilo, ki je bilo nižje od primernega, zaradi nepravilne ocene stroškov prevoza, medtem ko je Splošno sodišče sicer podprlo sklepanje Komisije in zavrnilo vsa druga izpodbijanja. Zato je morala Komisija, da bi bila sodba izvršena, le ponovno oceniti stroške prevoza za ponovni izračun sporne ugodnosti. |
| --- | --- |

(16)

Kar zadeva izračun subvencije, je pritožnik (v nadaljnjem besedilu: skupina SG PAM) opozoril, da je Splošno sodišče ugotovilo le, da je Komisija precenila ugodnost, dodeljeno družbi Jindal v zvezi z nakupom železove rude za plačilo, ki je bilo nižje od primernega, zaradi nepravilne ocene stroškov prevoza, medtem ko je Splošno sodišče sicer podprlo sklepanje Komisije in zavrnilo vsa druga izpodbijanja. Zato je morala Komisija, da bi bila sodba izvršena, le ponovno oceniti stroške prevoza za ponovni izračun sporne ugodnosti.

| (17) | Družba Jindal je trdila, da Komisija nacionalnim carinskim organom ne bi smela dati navodil, naj ne povrnejo in/ali odpustijo protidampinških dajatev, ki so bile pobrane v skladu s sporno uredbo. Trdila je, da je položaj v obravnavani zadevi drugačen od tistega iz sodbe Deichmann (17). Družba Jindal je prav tako trdila, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti retroaktivno. Po mnenju družbe Jindal je bila sporna uredba v celoti razglašena za nično, kar pomeni, da je bila črtana iz pravnega reda Unije z retroaktivnim učinkom, medtem ko v sodbi Deichmann ni bilo nobenih dejavnikov, ki bi „lahko vplivali na veljavnost dokončne uredbe“. Poleg tega je družba Jindal trdila, da ima nezakonitost, ki je bila ugotovljena v zvezi z analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, za posledico „razglasitev celotne analize Komisije o vzročni zvezi za nično“. To po mnenju družbe Jindal pomeni, da dajatve v celoti ne bi smele biti uvedene ali ponovno uvedene, saj je bila celotna analiza škode in vzročne zveze pomanjkljiva. Po razkritju je družba Jindal ponovila te trditve, ne da bi predložila nadaljnje utemeljitve. |
| --- | --- |

(17)

Družba Jindal je trdila, da Komisija nacionalnim carinskim organom ne bi smela dati navodil, naj ne povrnejo in/ali odpustijo protidampinških dajatev, ki so bile pobrane v skladu s sporno uredbo. Trdila je, da je položaj v obravnavani zadevi drugačen od tistega iz sodbe Deichmann (17). Družba Jindal je prav tako trdila, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti retroaktivno. Po mnenju družbe Jindal je bila sporna uredba v celoti razglašena za nično, kar pomeni, da je bila črtana iz pravnega reda Unije z retroaktivnim učinkom, medtem ko v sodbi Deichmann ni bilo nobenih dejavnikov, ki bi „lahko vplivali na veljavnost dokončne uredbe“. Poleg tega je družba Jindal trdila, da ima nezakonitost, ki je bila ugotovljena v zvezi z analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, za posledico „razglasitev celotne analize Komisije o vzročni zvezi za nično“. To po mnenju družbe Jindal pomeni, da dajatve v celoti ne bi smele biti uvedene ali ponovno uvedene, saj je bila celotna analiza škode in vzročne zveze pomanjkljiva. Po razkritju je družba Jindal ponovila te trditve, ne da bi predložila nadaljnje utemeljitve.

17

| (18) | Komisija je opozorila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso velja, da kadar Sodišče razglasi uredbo, ki dajatve nalaga, za nično, take dajatve nikoli niso bile zakonsko dolgovane v smislu člena 236 carinskega zakonika in jih morajo nacionalni carinski organi načeloma povrniti pod pogoji, določenimi v ta namen (18). Vendar pa je Sodišče menilo tudi, da je treba natančen obseg razglasitve ničnosti s sodbo Sodišča in zato obveznosti, ki izhajajo iz nje, določiti za vsak primer posebej, pri čemer se ne upošteva le izrek te sodbe, ampak tudi obrazložitev, ki je njegova nujna podlaga (19). |
| --- | --- |

(18)

Komisija je opozorila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso velja, da kadar Sodišče razglasi uredbo, ki dajatve nalaga, za nično, take dajatve nikoli niso bile zakonsko dolgovane v smislu člena 236 carinskega zakonika in jih morajo nacionalni carinski organi načeloma povrniti pod pogoji, določenimi v ta namen (18). Vendar pa je Sodišče menilo tudi, da je treba natančen obseg razglasitve ničnosti s sodbo Sodišča in zato obveznosti, ki izhajajo iz nje, določiti za vsak primer posebej, pri čemer se ne upošteva le izrek te sodbe, ampak tudi obrazložitev, ki je njegova nujna podlaga (19).

18

19

| (19) | V obravnavani zadevi je Splošno sodišče ugotovilo napako pri izračunu zneska ugodnosti, ki se nanaša na dobavo železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega. Ta napaka je vplivala le na eno od subvencij, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi (v višini 3,91 % od 8,7 % celotnega subvencioniranja ad valorem). Napaka torej ne bi mogla povzročiti, da bi se stopnja dajatev znižala pod prag de minimis. |
| --- | --- |

(19)

V obravnavani zadevi je Splošno sodišče ugotovilo napako pri izračunu zneska ugodnosti, ki se nanaša na dobavo železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega. Ta napaka je vplivala le na eno od subvencij, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi (v višini 3,91 % od 8,7 % celotnega subvencioniranja ad valorem). Napaka torej ne bi mogla povzročiti, da bi se stopnja dajatev znižala pod prag de minimis.

de minimis

| (20) | Poleg tega je Splošno sodišče v obravnavani zadevi postavilo pod vprašaj metodo izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal in njen učinek na vzročnost ter morebiten učinek na stopnjo škode v zvezi z družbo Jindal v točkah 255 do 259 sodbe. Vendar ti elementi niso izpodbijali veljavnosti vseh drugih ugotovitev iz sporne uredbe, ki lahko podprejo veljavnost ugotovitev Komisije o končni škodi, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodni izjavi 30. Tudi če bi bilo v ponovno začeti preiskavi ugotovljeno, da izravnalnih dajatev ni treba ponovno naložiti, bi imeli carinski organi v vsakem primeru možnost, da povrnejo celoten znesek dajatev, ki so bile pobrane od sprejetja sporne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Poleg tega je Splošno sodišče v obravnavani zadevi postavilo pod vprašaj metodo izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal in njen učinek na vzročnost ter morebiten učinek na stopnjo škode v zvezi z družbo Jindal v točkah 255 do 259 sodbe. Vendar ti elementi niso izpodbijali veljavnosti vseh drugih ugotovitev iz sporne uredbe, ki lahko podprejo veljavnost ugotovitev Komisije o končni škodi, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodni izjavi 30. Tudi če bi bilo v ponovno začeti preiskavi ugotovljeno, da izravnalnih dajatev ni treba ponovno naložiti, bi imeli carinski organi v vsakem primeru možnost, da povrnejo celoten znesek dajatev, ki so bile pobrane od sprejetja sporne uredbe.

| (21) | Poleg tega Sodišče dosledno zastopa stališče, da člen 10(1) osnovne protidampinške uredbe (20) ne preprečuje ponovne uvedbe protidampinških dajatev na podlagi aktov za uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredb, razglašenih za nične (21). Komisija meni, da te ugotovitve prav tako veljajo za izravnalne dajatve, ker člen 16 trenutno veljavne osnovne protisubvencijske uredbe (22) ne preprečuje ponovne uvedbe izravnalnih dajatev na podlagi aktov za uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredb, razglašenih za nične. Zato, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15 uredbe o registraciji, za nadaljevanje upravnega postopka in morebitno ponovno uvedbo dajatev ni mogoče šteti, da sta v nasprotju s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (23). Z obvestilom o ponovnem začetku se bile zainteresirane strani, vključno z uvozniki, že obveščene, da bi morebitna prihodnja obveznost, če bi bila utemeljena, izhajala iz ugotovitev ponovnega pregleda. Zato je bila trditev družbe Jindal, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti na podlagi ponovnega začetka prvotne preiskave, zavrnjena. |
| --- | --- |

(21)

Poleg tega Sodišče dosledno zastopa stališče, da člen 10(1) osnovne protidampinške uredbe (20) ne preprečuje ponovne uvedbe protidampinških dajatev na podlagi aktov za uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredb, razglašenih za nične (21). Komisija meni, da te ugotovitve prav tako veljajo za izravnalne dajatve, ker člen 16 trenutno veljavne osnovne protisubvencijske uredbe (22) ne preprečuje ponovne uvedbe izravnalnih dajatev na podlagi aktov za uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredb, razglašenih za nične. Zato, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15 uredbe o registraciji, za nadaljevanje upravnega postopka in morebitno ponovno uvedbo dajatev ni mogoče šteti, da sta v nasprotju s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (23). Z obvestilom o ponovnem začetku se bile zainteresirane strani, vključno z uvozniki, že obveščene, da bi morebitna prihodnja obveznost, če bi bila utemeljena, izhajala iz ugotovitev ponovnega pregleda. Zato je bila trditev družbe Jindal, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti na podlagi ponovnega začetka prvotne preiskave, zavrnjena.

20

21

22

23

| (22) | Družba Jindal je prav tako trdila, da mora Komisija spoštovati sodbo Splošnega sodišča in uporabiti dejanske cene družbe Jindal za prve neodvisne kupce. Poudarila je, da Komisija ne sme konstruirati cen prodajnih odvisnih družb industrije Unije. Trdila je, da bi bilo to v nasprotju s točko 251 sodbe, v kateri je Sodišče razsodilo: „[...] da bi morale biti cene, uporabljene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, cene, izpogajane z nepovezanimi kupci, in sicer cene, ki bi jih ti lahko upoštevali, da se prostovoljno odločijo, ali bodo kupovali izdelke industrije Unije ali izdelke zadevnih proizvajalcev izvoznikov, ne pa cene vmesne faze.“ V zvezi s tem je Komisija menila, da v zadevi Kazchrome (24), tj. viru, ki ga je Splošno sodišče citiralo v zadevi Jindal, Splošno sodišče ni šlo tako daleč, da bi navedlo kategorični zaključek, ki ga je zdaj sprejela družba Jindal (in sicer, da so v vseh primerih pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen pomembne dejanske cene, ki jih zaračunajo povezani prodajni subjekti proizvajalca izvoznika v EU). Dejansko je Splošno sodišče v zadevi Kazchrome pokazalo zadržanost, ko je navedlo, da „se ugotovitev, ki je rezultat zgoraj navedene obravnave, nanaša le na obravnavano zadevo“ (25). Komisija meni, da se lahko v okviru preučevanja cenovnih učinkov subvencioniranega uvoza prek posebnih izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen uporabijo cene CIF z vsemi stroški v pristaniščih carinjenja. Na tej ravni uvoz običajno konkurira cenam industrije Unije, saj se na tej ravni trgovci odločijo, ali bodo izdelek nabavljali pri industriji Unije ali proizvajalcih izvoznikih. Poskus ocene, kaj za namene izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen pomenijo te cene CIF z vsemi stroški v razmerah, kadar proizvajalec izvoznik prodaja prek povezanih subjektov v Uniji, se ne razlikuje od modela, pri katerem Komisija za primerjavo neposredno uporabi cene CIF z vsemi stroški, ki jih imajo proizvajalci izvozniki, kadar neposredno prodajajo v Unijo. Zato je treba sklicevanje na „izpogajane cene“ tako v zadevi Kazchrome in nato pozneje v zadevi Jindal razumeti v njihovem ustreznem kontekstu. |
| --- | --- |

(22)

Družba Jindal je prav tako trdila, da mora Komisija spoštovati sodbo Splošnega sodišča in uporabiti dejanske cene družbe Jindal za prve neodvisne kupce. Poudarila je, da Komisija ne sme konstruirati cen prodajnih odvisnih družb industrije Unije. Trdila je, da bi bilo to v nasprotju s točko 251 sodbe, v kateri je Sodišče razsodilo: „[...] da bi morale biti cene, uporabljene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, cene, izpogajane z nepovezanimi kupci, in sicer cene, ki bi jih ti lahko upoštevali, da se prostovoljno odločijo, ali bodo kupovali izdelke industrije Unije ali izdelke zadevnih proizvajalcev izvoznikov, ne pa cene vmesne faze.“ V zvezi s tem je Komisija menila, da v zadevi Kazchrome (24), tj. viru, ki ga je Splošno sodišče citiralo v zadevi Jindal, Splošno sodišče ni šlo tako daleč, da bi navedlo kategorični zaključek, ki ga je zdaj sprejela družba Jindal (in sicer, da so v vseh primerih pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen pomembne dejanske cene, ki jih zaračunajo povezani prodajni subjekti proizvajalca izvoznika v EU). Dejansko je Splošno sodišče v zadevi Kazchrome pokazalo zadržanost, ko je navedlo, da „se ugotovitev, ki je rezultat zgoraj navedene obravnave, nanaša le na obravnavano zadevo“ (25). Komisija meni, da se lahko v okviru preučevanja cenovnih učinkov subvencioniranega uvoza prek posebnih izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen uporabijo cene CIF z vsemi stroški v pristaniščih carinjenja. Na tej ravni uvoz običajno konkurira cenam industrije Unije, saj se na tej ravni trgovci odločijo, ali bodo izdelek nabavljali pri industriji Unije ali proizvajalcih izvoznikih. Poskus ocene, kaj za namene izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen pomenijo te cene CIF z vsemi stroški v razmerah, kadar proizvajalec izvoznik prodaja prek povezanih subjektov v Uniji, se ne razlikuje od modela, pri katerem Komisija za primerjavo neposredno uporabi cene CIF z vsemi stroški, ki jih imajo proizvajalci izvozniki, kadar neposredno prodajajo v Unijo. Zato je treba sklicevanje na „izpogajane cene“ tako v zadevi Kazchrome in nato pozneje v zadevi Jindal razumeti v njihovem ustreznem kontekstu.

24

25

| (23) | Družba Jindal je prav tako trdila, da bi morala Komisija popraviti druge pomanjkljivosti in napake pri izračunih, ki so nastale po sprejetju sporne uredbe. Kot je pojasnjeno v obvestilu o ponovnem začetku, ugotovitve iz sporne uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar so bile zavrnjene s sodbo Splošnega sodišča ali pa jih Splošno sodišče ni preučilo, zaradi česar niso privedle do razglasitve sporne uredbe za nično, ostajajo v veljavi (26). Zato Komisiji ni treba preučiti trditev o vprašanjih, ki presegajo to, kar je Splošno sodišče razglasilo za nezakonito. |
| --- | --- |

(23)

Družba Jindal je prav tako trdila, da bi morala Komisija popraviti druge pomanjkljivosti in napake pri izračunih, ki so nastale po sprejetju sporne uredbe. Kot je pojasnjeno v obvestilu o ponovnem začetku, ugotovitve iz sporne uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar so bile zavrnjene s sodbo Splošnega sodišča ali pa jih Splošno sodišče ni preučilo, zaradi česar niso privedle do razglasitve sporne uredbe za nično, ostajajo v veljavi (26). Zato Komisiji ni treba preučiti trditev o vprašanjih, ki presegajo to, kar je Splošno sodišče razglasilo za nezakonito.

26

| (24) | Drugi proizvajalec izvoznik, Electrosteel Castings Ltd. (v nadaljnjem besedilu: ECL), je trdil, da bi bilo treba v primeru, če Komisija ugotovi, da uvoz družbe Jindal ni bil vzrok škode, povzročene industriji Unije, ponovno oceniti, ali bi bilo treba ohraniti ukrepe proti uvozu družbe ECL. Trdil je tudi, da bi bilo treba v primeru, če Komisija popravi stopnje v zvezi z družbo Jindal, popraviti tudi stopnje v zvezi z družbo ECL. Ob podpori indijske vlade je družba ECL po razkritju ponovila te trditve in trdila, da je ponovni izračun njenih stopenj nujna posledica ponovnega začetka tega postopka. Komisija bi zato morala to izvesti po uradni dolžnosti. |
| --- | --- |

(24)

Drugi proizvajalec izvoznik, Electrosteel Castings Ltd. (v nadaljnjem besedilu: ECL), je trdil, da bi bilo treba v primeru, če Komisija ugotovi, da uvoz družbe Jindal ni bil vzrok škode, povzročene industriji Unije, ponovno oceniti, ali bi bilo treba ohraniti ukrepe proti uvozu družbe ECL. Trdil je tudi, da bi bilo treba v primeru, če Komisija popravi stopnje v zvezi z družbo Jindal, popraviti tudi stopnje v zvezi z družbo ECL. Ob podpori indijske vlade je družba ECL po razkritju ponovila te trditve in trdila, da je ponovni izračun njenih stopenj nujna posledica ponovnega začetka tega postopka. Komisija bi zato morala to izvesti po uradni dolžnosti.

| (25) | Kar zadeva prvi zahtevek družbe ECL, je Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi 30, ugotovila, da ji v tem primeru ni treba ponovno izračunati stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo ECL. Komisija je po ponovnem izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal v skladu s pristopom iz oddelka 4.2 v nadaljevanju ugotovila, da še vedno obstaja vzročna zveza med subvencioniranim uvozom in škodo industrije Unije, kot je opisano v oddelku 4.4. Ta trditev je torej postala brezpredmetna. Komisija je zavrnila tudi drugi zahtevek, saj noben ponovni izračun stopenj za družbo ECL ne spada na področje uporabe tega postopka. Komisija je tudi ob predpostavki o ustreznosti trditve družbe ECL, da je bila njena stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu stopnje, določene za družbo Jindal v skladu s pristopom iz oddelka 4.2 ugotovila, da bi za ves indijski uvoz še vedno obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen, čeprav manjše. Takšna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen glede na posebne razmere na trgu za zadevni izdelek bi bila pomembna za ugotovitev, da je bil zadevni indijski uvoz resničen in bistven vzrok za ugotovljeno škodo. Komisija je nadalje obravnavala to vprašanje v oddelku 4.4. |
| --- | --- |

(25)

Kar zadeva prvi zahtevek družbe ECL, je Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi 30, ugotovila, da ji v tem primeru ni treba ponovno izračunati stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo ECL. Komisija je po ponovnem izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal v skladu s pristopom iz oddelka 4.2 v nadaljevanju ugotovila, da še vedno obstaja vzročna zveza med subvencioniranim uvozom in škodo industrije Unije, kot je opisano v oddelku 4.4. Ta trditev je torej postala brezpredmetna. Komisija je zavrnila tudi drugi zahtevek, saj noben ponovni izračun stopenj za družbo ECL ne spada na področje uporabe tega postopka. Komisija je tudi ob predpostavki o ustreznosti trditve družbe ECL, da je bila njena stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu stopnje, določene za družbo Jindal v skladu s pristopom iz oddelka 4.2 ugotovila, da bi za ves indijski uvoz še vedno obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen, čeprav manjše. Takšna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen glede na posebne razmere na trgu za zadevni izdelek bi bila pomembna za ugotovitev, da je bil zadevni indijski uvoz resničen in bistven vzrok za ugotovljeno škodo. Komisija je nadalje obravnavala to vprašanje v oddelku 4.4.

| (26) | Industrija Unije je trdila, da bi morala Komisija pri analizi škode upoštevati negativen cenovni učinek uvoza na industrijo Unije. Nasprotno pa je družba ECL po razkritju trdila, da takšna analiza presega obseg tega ponovno začetega postopka in se ne bi smela izvesti. Komisija je ugotovila, da je analiza znižanja cen sestavni del analize vzročne zveze, za katero je Splošno sodišče izrecno ugotovilo, da bi nanjo lahko vplivala zadevna napaka. Komisija je zato nadalje analizirala znižanje cen, kot je navedeno v oddelku 4.5 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(26)

Industrija Unije je trdila, da bi morala Komisija pri analizi škode upoštevati negativen cenovni učinek uvoza na industrijo Unije. Nasprotno pa je družba ECL po razkritju trdila, da takšna analiza presega obseg tega ponovno začetega postopka in se ne bi smela izvesti. Komisija je ugotovila, da je analiza znižanja cen sestavni del analize vzročne zveze, za katero je Splošno sodišče izrecno ugotovilo, da bi nanjo lahko vplivala zadevna napaka. Komisija je zato nadalje analizirala znižanje cen, kot je navedeno v oddelku 4.5 v nadaljevanju.

3.   IZRAČUN SUBVENCIJE

IZRAČUN SUBVENCIJE

| (27) | Splošno sodišče je v zvezi z dobavo železove rude za plačilo, ki je bilo nižje od primernega, ugotovilo, da je Komisija napačno izračunala znesek ugodnosti za družbo Jindal. Natančneje, ugotovilo je, da je Komisija napačno prilagodila nakupno ceno družbe Jindal za železovo rudo skupaj s povprečnimi stroški prevoza, da bi določila nakupno ceno na ravni franko rudnik. Namesto tega bi Komisija morala prilagoditi nakupno ceno skupaj s stroški prevoza, ki jih je družba Jindal dejansko imela. |
| --- | --- |

(27)

Splošno sodišče je v zvezi z dobavo železove rude za plačilo, ki je bilo nižje od primernega, ugotovilo, da je Komisija napačno izračunala znesek ugodnosti za družbo Jindal. Natančneje, ugotovilo je, da je Komisija napačno prilagodila nakupno ceno družbe Jindal za železovo rudo skupaj s povprečnimi stroški prevoza, da bi določila nakupno ceno na ravni franko rudnik. Namesto tega bi Komisija morala prilagoditi nakupno ceno skupaj s stroški prevoza, ki jih je družba Jindal dejansko imela.

| (28) | Komisija je ponovno izračunala ugodnost, ki izhaja iz dobave železove rude družbi Jindal za plačilo, ki je bilo nižje od primernega, tako da je prilagodila njeno nakupno ceno za železovo rudo skupaj s stroški, povezanimi s prevozom, ki so dejansko nastali. Posledično je bil ponovno izračunan znesek subvencije za železovo rudo popravljen navzdol z 3,91 % na 1,23 %. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je ponovno izračunala ugodnost, ki izhaja iz dobave železove rude družbi Jindal za plačilo, ki je bilo nižje od primernega, tako da je prilagodila njeno nakupno ceno za železovo rudo skupaj s stroški, povezanimi s prevozom, ki so dejansko nastali. Posledično je bil ponovno izračunan znesek subvencije za železovo rudo popravljen navzdol z 3,91 % na 1,23 %.

| (29) | Sodba Splošnega sodišča v zadevi T-300/16 ni vplivala na druge ugotovitve iz sporne uredbe, ki so pomembne za določitev zneskov subvencije, dodeljenih družbi Jindal, in so zato še vedno veljavne. V skladu s tem ponovno izračunani znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen v odstotkih, znaša 6,0 % (in ne 8,7 %). |
| --- | --- |

(29)

Sodba Splošnega sodišča v zadevi T-300/16 ni vplivala na druge ugotovitve iz sporne uredbe, ki so pomembne za določitev zneskov subvencije, dodeljenih družbi Jindal, in so zato še vedno veljavne. V skladu s tem ponovno izračunani znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen v odstotkih, znaša 6,0 % (in ne 8,7 %).

4.   PONOVNA PROUČITEV NELOJALNEGA NIŽANJA PRODAJNIH CEN / ZNIŽANJA CEN ZARADI ZADEVNEGA UVOZA IN STOPNJA ŠKODE V ZVEZI Z DRUŽBO JINDAL SAW LIMITED

PONOVNA PROUČITEV NELOJALNEGA NIŽANJA PRODAJNIH CEN / ZNIŽANJA CEN ZARADI ZADEVNEGA UVOZA IN STOPNJA ŠKODE V ZVEZI Z DRUŽBO JINDAL SAW LIMITED

4.1   Učinek prodaje družbe Jindal na določitev škode

Učinek prodaje družbe Jindal na določitev škode

| (30) | Komisija je opozorila, da je uvoz družbe Jindal v obdobju preiskave predstavljal okrog 20 % celotnega uvoza iz Indije. Sodba Splošnega sodišča ne vpliva na preostal uvoz. Z drugimi besedami, četudi bi se uvoz družbe Jindal izvzel iz ocene cenovnih učinkov, to ne bi vplivalo na ugotovitve o znatnem nelojalnem nižanju prodajnih cen (27) v zvezi z zelo pomembnim deležem zadevnega uvoza. V zvezi s tem je Komisija opozorila, da se tako upoštevanje cenovnih učinkov kot tudi ugotovitev, da je zadevni uvoz domači industriji povzročil škodo, nanašata na celotni uvoz iz države ali držav (in ne na vsakega proizvajalca izvoznika posebej) (28). Zato je Komisija menila, da revizija izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal ni vplivala na sklep, da je na splošno prišlo do znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen zaradi indijskega uvoza. Zato napaka, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, ni bistveno vplivala na splošne ugotovitve v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen iz prvotne preiskave. V tem smislu se vse ugotovitve o škodi iz prvotne uredbe vključijo in potrdijo. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je opozorila, da je uvoz družbe Jindal v obdobju preiskave predstavljal okrog 20 % celotnega uvoza iz Indije. Sodba Splošnega sodišča ne vpliva na preostal uvoz. Z drugimi besedami, četudi bi se uvoz družbe Jindal izvzel iz ocene cenovnih učinkov, to ne bi vplivalo na ugotovitve o znatnem nelojalnem nižanju prodajnih cen (27) v zvezi z zelo pomembnim deležem zadevnega uvoza. V zvezi s tem je Komisija opozorila, da se tako upoštevanje cenovnih učinkov kot tudi ugotovitev, da je zadevni uvoz domači industriji povzročil škodo, nanašata na celotni uvoz iz države ali držav (in ne na vsakega proizvajalca izvoznika posebej) (28). Zato je Komisija menila, da revizija izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal ni vplivala na sklep, da je na splošno prišlo do znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen zaradi indijskega uvoza. Zato napaka, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, ni bistveno vplivala na splošne ugotovitve v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen iz prvotne preiskave. V tem smislu se vse ugotovitve o škodi iz prvotne uredbe vključijo in potrdijo.

27

28

4.2   Določitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal

Določitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal

| (31) | Čeprav je Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi 30, menila, da učinek napake, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, ne bi vplival na ugotovitve Komisije v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen in škodo, je podrobneje preučila, ali bi še vedno obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal, tudi ob upoštevanju posebnih tržnih pogojev v tem primeru. |
| --- | --- |

(31)

Čeprav je Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi 30, menila, da učinek napake, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, ne bi vplival na ugotovitve Komisije v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen in škodo, je podrobneje preučila, ali bi še vedno obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal, tudi ob upoštevanju posebnih tržnih pogojev v tem primeru.

| (32) | Splošno sodišče je navedlo, da se z obveznostjo objektivne preiskave učinka zadevnega uvoza, določeno v členu 8(1) osnovne protisubvecijske uredbe, zahteva, da se izvede poštena primerjava med cenama zadevnega izdelka in podobnega izdelka industrije Unije, ki ga je navedena industrija prodala na ozemlju Unije. Da se zagotovi poštenost te primerjave, je treba cene primerjati na isti ravni trgovanja (glej točko 239 zadeve T-300/16). |
| --- | --- |

(32)

Splošno sodišče je navedlo, da se z obveznostjo objektivne preiskave učinka zadevnega uvoza, določeno v členu 8(1) osnovne protisubvecijske uredbe, zahteva, da se izvede poštena primerjava med cenama zadevnega izdelka in podobnega izdelka industrije Unije, ki ga je navedena industrija prodala na ozemlju Unije. Da se zagotovi poštenost te primerjave, je treba cene primerjati na isti ravni trgovanja (glej točko 239 zadeve T-300/16).

| (33) | V zadevnem primeru obstajajo številne pomembne posebne značilnosti trga v zvezi z zadevnim izdelkom, ki so opisane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(33)

V zadevnem primeru obstajajo številne pomembne posebne značilnosti trga v zvezi z zadevnim izdelkom, ki so opisane v nadaljevanju.

4.2.1   Izdelek in zadevne družbe

Izdelek in zadevne družbe

| (34) | Zadevni izdelek so cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) (v nadaljnjem besedilu: cevi iz nodularnega litega železa), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke (v nadaljnjem besedilu: gole cevi) s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90 (oznaki TARIC 7303001010 in 7303009010). |
| --- | --- |

(34)

Zadevni izdelek so cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) (v nadaljnjem besedilu: cevi iz nodularnega litega železa), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke (v nadaljnjem besedilu: gole cevi) s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90 (oznaki TARIC 7303001010 in 7303009010).

| (35) | Komisija je opozorila, da sta dve (od treh) skupini družb, ki proizvajajo zadevni izdelek, sodelovali kot industrija Unije (predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje). Prva skupina proizvajalcev Unije, tj. skupina SG PAM, je prodajala neodvisnim kupcem v Uniji prek svojih treh proizvodnih družb v Franciji, Nemčiji in Španiji ter prek številnih prodajnih odvisnih družb v različnih državah članicah (29). Druga skupina proizvajalcev Unije, tj. družba Duktus Rohrsysteme GmbH, je prodajala izdelke prek svoje nemške proizvodne družbe in prek ene prodajne odvisne družbe (30). Po drugi strani pa je družba Jindal zadevni izdelek v Uniji prodajala prek treh prodajnih odvisnih družb v Italiji, Španiji in Združenem kraljestvu (31). |
| --- | --- |

(35)

Komisija je opozorila, da sta dve (od treh) skupini družb, ki proizvajajo zadevni izdelek, sodelovali kot industrija Unije (predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje). Prva skupina proizvajalcev Unije, tj. skupina SG PAM, je prodajala neodvisnim kupcem v Uniji prek svojih treh proizvodnih družb v Franciji, Nemčiji in Španiji ter prek številnih prodajnih odvisnih družb v različnih državah članicah (29). Druga skupina proizvajalcev Unije, tj. družba Duktus Rohrsysteme GmbH, je prodajala izdelke prek svoje nemške proizvodne družbe in prek ene prodajne odvisne družbe (30). Po drugi strani pa je družba Jindal zadevni izdelek v Uniji prodajala prek treh prodajnih odvisnih družb v Italiji, Španiji in Združenem kraljestvu (31).

29

30

31

4.2.2   Posebnosti trga s cevmi iz nodularnega litega železa v Uniji

Posebnosti trga s cevmi iz nodularnega litega železa v Uniji

4.2.2.1   Prodajni kanali / vrste kupcev

| (36) | Glavna uporaba cevi iz nodularnega litega železa se nanaša na prenos vode in kanalizacijo. Zato družbe za oskrbo z vodo in obdelavo odpadnih voda navsezadnje predstavljajo večino povpraševanja po zadevnem izdelku. Te družbe uporabljajo cevi iz nodularnega litega železa v velikih infrastrukturnih projektih, njihovi nakupi pa so neposredno ali posredno predmet javnih naročil v okviru javnih razpisov. Kot je navedeno v pritožbi (32), se cevi iz nodularnega litega železa prodajajo bodisi neposredno izvajalcem ali podjetjem za oskrbo z vodo (tj. prodaja uporabnikom) ali posredno prek trgovcev (tj. prodaja distributerjem). Čeprav se velik delež cevi iz nodularnega litega železa najprej proda gradbenim družbam, te družbe sodelujejo na javnih razpisih družb za oskrbo z vodo in obdelavo odpadnih voda, zato je pritisk na cene v okviru razpisa skoraj vedno prisoten. Zato je prodaja cevi iz nodularnega litega železa na trgu Unije večinoma neposredno ali posredno povezana z razpisi v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(36)

Glavna uporaba cevi iz nodularnega litega železa se nanaša na prenos vode in kanalizacijo. Zato družbe za oskrbo z vodo in obdelavo odpadnih voda navsezadnje predstavljajo večino povpraševanja po zadevnem izdelku. Te družbe uporabljajo cevi iz nodularnega litega železa v velikih infrastrukturnih projektih, njihovi nakupi pa so neposredno ali posredno predmet javnih naročil v okviru javnih razpisov. Kot je navedeno v pritožbi (32), se cevi iz nodularnega litega železa prodajajo bodisi neposredno izvajalcem ali podjetjem za oskrbo z vodo (tj. prodaja uporabnikom) ali posredno prek trgovcev (tj. prodaja distributerjem). Čeprav se velik delež cevi iz nodularnega litega železa najprej proda gradbenim družbam, te družbe sodelujejo na javnih razpisih družb za oskrbo z vodo in obdelavo odpadnih voda, zato je pritisk na cene v okviru razpisa skoraj vedno prisoten. Zato je prodaja cevi iz nodularnega litega železa na trgu Unije večinoma neposredno ali posredno povezana z razpisi v različnih državah članicah.

32

| (37) | Skupina SG PAM je približno 75 % svojih izdelkov prodala uporabnikom, preostalih 25 % pa nepovezanim distributerjev. Družba Ductus je imela drugačno prodajno strukturo, saj je prodajala predvsem nepovezanim distributerjem (skoraj 90 % prodaje). Vendar je Komisija glede na to, da je prodaja družbe Duktus predstavljala le majhen delež prodaje industrije Unije, potrdila, da je bilo najmanj 65 % prodaje industrije Unije namenjeno neposredno uporabnikom. |
| --- | --- |

(37)

Skupina SG PAM je približno 75 % svojih izdelkov prodala uporabnikom, preostalih 25 % pa nepovezanim distributerjev. Družba Ductus je imela drugačno prodajno strukturo, saj je prodajala predvsem nepovezanim distributerjem (skoraj 90 % prodaje). Vendar je Komisija glede na to, da je prodaja družbe Duktus predstavljala le majhen delež prodaje industrije Unije, potrdila, da je bilo najmanj 65 % prodaje industrije Unije namenjeno neposredno uporabnikom.

| (38) | Prodajna struktura družbe Jindal je bila z vidika vrste kupcev podobna tisti industrije Unije; več kot 70 % je prodala uporabnikom in približno 30 % nepovezanim distributerjem. |
| --- | --- |

(38)

Prodajna struktura družbe Jindal je bila z vidika vrste kupcev podobna tisti industrije Unije; več kot 70 % je prodala uporabnikom in približno 30 % nepovezanim distributerjem.

| (39) | Zato je Komisija ugotovila, da sta družba Jindal in industrija Unije zadevni izdelek prodajali podobnim vrstam kupcev v podobnih razmerjih. |
| --- | --- |

(39)

Zato je Komisija ugotovila, da sta družba Jindal in industrija Unije zadevni izdelek prodajali podobnim vrstam kupcev v podobnih razmerjih.

4.2.2.2   Neposredna prodaja proizvajalcev v primerjavi s prodajo prek odvisnih družb

| (40) | Skupina SG PAM je imela ozemeljsko prodajno strukturo, v kateri so se njeni subjekti osredotočili na lokalne trge, na katerih so bili prisotni. To je veljalo za proizvajalce skupine SG PAM in njene prodajne odvisne družbe. Družba SG PAM France je bila na primer edini subjekt skupine SG PAM, ki je neposredno prodajal končnim uporabnikom v Franciji. Četudi je določeno vrsto izdelka proizvedla družba SG PAM Germany ali Spain, je bila taka vrsta izdelka najprej interno ponovno prodana SG PAM France in šele nato je SG PAM France izdelek prodala končnemu uporabniku. Podobno je bila družba SG PAM Belgium edini prodajni subjekt v Belgiji [in Luksemburgu]; SG PAM UK v Združenem kraljestvu [in Irski]; SG PAM Italy samo v Italiji itd. Z drugimi besedami, trije proizvodni subjekti niso prodajali neposredno uporabnikom na trgih, na katerih sta bila prisotna drug proizvodni subjekt ali prodajna odvisna družba. Ta struktura odraža dejstvo, da trg temelji na razpisih, ki jih organizirajo občine / javna komunalna podjetja v državah članicah, zato je na vsakem trgu potrebna ustrezna zastopanost na področju prodaje. |
| --- | --- |

(40)

Skupina SG PAM je imela ozemeljsko prodajno strukturo, v kateri so se njeni subjekti osredotočili na lokalne trge, na katerih so bili prisotni. To je veljalo za proizvajalce skupine SG PAM in njene prodajne odvisne družbe. Družba SG PAM France je bila na primer edini subjekt skupine SG PAM, ki je neposredno prodajal končnim uporabnikom v Franciji. Četudi je določeno vrsto izdelka proizvedla družba SG PAM Germany ali Spain, je bila taka vrsta izdelka najprej interno ponovno prodana SG PAM France in šele nato je SG PAM France izdelek prodala končnemu uporabniku. Podobno je bila družba SG PAM Belgium edini prodajni subjekt v Belgiji [in Luksemburgu]; SG PAM UK v Združenem kraljestvu [in Irski]; SG PAM Italy samo v Italiji itd. Z drugimi besedami, trije proizvodni subjekti niso prodajali neposredno uporabnikom na trgih, na katerih sta bila prisotna drug proizvodni subjekt ali prodajna odvisna družba. Ta struktura odraža dejstvo, da trg temelji na razpisih, ki jih organizirajo občine / javna komunalna podjetja v državah članicah, zato je na vsakem trgu potrebna ustrezna zastopanost na področju prodaje.

| (41) | Družba Duktus je imela tudi lokalizirano prodajno strukturo, saj je prodala več kot 50 % svoje proizvodnje na domačem trgu, v Nemčiji. Družba Duktus je imela le eno prodajno odvisno družbo, tj. Duktus Czech Republic (v nadaljnjem besedilu: Duktus CZ), ki je prodajala samo na Češkem in Slovaškem. Prodaja družbe Duktus CZ je bila razmeroma majhna, in sicer je znašala približno 10 % celotne prodaje družbe Duktus. Družba Jindal je imela na teh dveh trgih le minimalno prodajo (manj kot 1 %). |
| --- | --- |

(41)

Družba Duktus je imela tudi lokalizirano prodajno strukturo, saj je prodala več kot 50 % svoje proizvodnje na domačem trgu, v Nemčiji. Družba Duktus je imela le eno prodajno odvisno družbo, tj. Duktus Czech Republic (v nadaljnjem besedilu: Duktus CZ), ki je prodajala samo na Češkem in Slovaškem. Prodaja družbe Duktus CZ je bila razmeroma majhna, in sicer je znašala približno 10 % celotne prodaje družbe Duktus. Družba Jindal je imela na teh dveh trgih le minimalno prodajo (manj kot 1 %).

| (42) | Komisija je izvedla podrobno analizo cen za skupino SG PAM, da bi določila cenovne vzorce pri neposredni prodaji iz tovarne in posredni prodaji prek prodajnih odvisnih podjetij te skupine. Skupina SG PAM je daleč največji proizvajalec Unije in predstavlja 80 % prodaje sodelujočih proizvajalcev Unije v Uniji in 90 % proizvodnje (33). Komisija je primerjala prodajne cene 10 najbolj prodajanih vrst izdelka (34) za tri proizvodne družbe skupine SG PAM in dve največji prodajni odvisni družbi, ki prodajata podobne količine. Iz primerjave izhaja, da obstajajo znatne razlike pri cenah v okviru ene same vrste izdelka. Natančneje, prodajne odvisne družbe so imele pogosto nižje cene kot proizvajalci, ki so prodajali, prav tako pa je veljalo tudi nasprotno. To bi bilo mogoče pojasniti, ker se zdi, kot je bilo že pojasnjeno, da na trg zadevnega izdelka vplivajo razpisi. Glede na geografski trg se cena zadevne vrste izdelka lahko razlikuje. Kar zadeva geografske trge, je Komisija ugotovila, da se je na zadevnem geografskem trgu načeloma uporabljal le en prodajni kanal, kot je opisano v uvodni izjavi 40. Zato na istem geografskem trgu za reprezentativne količine ni bilo mogoče izvesti primerjave cenovnih vzorcev med prodajo proizvodnih družb in prodajo prek domačih prodajnih subjektov. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je izvedla podrobno analizo cen za skupino SG PAM, da bi določila cenovne vzorce pri neposredni prodaji iz tovarne in posredni prodaji prek prodajnih odvisnih podjetij te skupine. Skupina SG PAM je daleč največji proizvajalec Unije in predstavlja 80 % prodaje sodelujočih proizvajalcev Unije v Uniji in 90 % proizvodnje (33). Komisija je primerjala prodajne cene 10 najbolj prodajanih vrst izdelka (34) za tri proizvodne družbe skupine SG PAM in dve največji prodajni odvisni družbi, ki prodajata podobne količine. Iz primerjave izhaja, da obstajajo znatne razlike pri cenah v okviru ene same vrste izdelka. Natančneje, prodajne odvisne družbe so imele pogosto nižje cene kot proizvajalci, ki so prodajali, prav tako pa je veljalo tudi nasprotno. To bi bilo mogoče pojasniti, ker se zdi, kot je bilo že pojasnjeno, da na trg zadevnega izdelka vplivajo razpisi. Glede na geografski trg se cena zadevne vrste izdelka lahko razlikuje. Kar zadeva geografske trge, je Komisija ugotovila, da se je na zadevnem geografskem trgu načeloma uporabljal le en prodajni kanal, kot je opisano v uvodni izjavi 40. Zato na istem geografskem trgu za reprezentativne količine ni bilo mogoče izvesti primerjave cenovnih vzorcev med prodajo proizvodnih družb in prodajo prek domačih prodajnih subjektov.

33

34

| (43) | Zato je Komisija sklenila, da neposredna prodaja pri proizvajalcu ali prodaja prek prodajnih subjektov proizvajalca nista imeli opaznega učinka na raven cen pri prodaji kupcu. Zlasti pri prodaji prek povezanega subjekta ni bilo ugotovljeno, da bi privedla do cen, ki bi bile višje kot pri prodaji neposredno pri proizvajalcu, pri čemer so razlogi za to pritisk na cene v okviru razpisa in različne ravni cen glede na geografsko lokacijo. Čeprav je imela industrija Unije na svojih domačih trgih končno prodajo, ki so jo izvajale njene proizvodne družbe, je bila ta prodaja namenjena isti vrsti kupcev kot prodaja njenih prodajnih odvisnih podjetij v drugih državah članicah. Zato je Komisija na podlagi te podrobne analize cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala na trgu Unije, ugotovila, da je treba neposredno prodajo in posredno prodajo prek prodajnih odvisnih družb obravnavati tako, kot da se izvajata na isti ravni trgovanja. |
| --- | --- |

(43)

Zato je Komisija sklenila, da neposredna prodaja pri proizvajalcu ali prodaja prek prodajnih subjektov proizvajalca nista imeli opaznega učinka na raven cen pri prodaji kupcu. Zlasti pri prodaji prek povezanega subjekta ni bilo ugotovljeno, da bi privedla do cen, ki bi bile višje kot pri prodaji neposredno pri proizvajalcu, pri čemer so razlogi za to pritisk na cene v okviru razpisa in različne ravni cen glede na geografsko lokacijo. Čeprav je imela industrija Unije na svojih domačih trgih končno prodajo, ki so jo izvajale njene proizvodne družbe, je bila ta prodaja namenjena isti vrsti kupcev kot prodaja njenih prodajnih odvisnih podjetij v drugih državah članicah. Zato je Komisija na podlagi te podrobne analize cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala na trgu Unije, ugotovila, da je treba neposredno prodajo in posredno prodajo prek prodajnih odvisnih družb obravnavati tako, kot da se izvajata na isti ravni trgovanja.

4.2.3   Splošni zaključek in stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal

Splošni zaključek in stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal

| (44) | Komisija je glede na navedeno ugotovila, da ima sektor cevi iz nodularnega litega železa več posebnosti, zaradi česar je lahko prišla do zaključka, da sta se prodaja industrije Unije in družbe Jindal izvajali na isti ravni trgovanja:






  — | industrija Unije in družba Jindal sta imeli podoben delež neposredne prodaje uporabnikom in posredne prodaje prek trgovcev / distributerjev (približno 70 % / 30 %), |
| --- | --- | --- |

(44)

Komisija je glede na navedeno ugotovila, da ima sektor cevi iz nodularnega litega železa več posebnosti, zaradi česar je lahko prišla do zaključka, da sta se prodaja industrije Unije in družbe Jindal izvajali na isti ravni trgovanja:

—

industrija Unije in družba Jindal sta imeli podoben delež neposredne prodaje uporabnikom in posredne prodaje prek trgovcev / distributerjev (približno 70 % / 30 %),

| — | cenovni vzorec pri neposredni prodaji proizvajalcev Unije nepovezanim kupcem se praviloma ni razlikoval od cenovnega vzorca prodaje, ki je bila izvedena prek njihovih prodajnih odvisnih družb, |
| --- | --- |

—

cenovni vzorec pri neposredni prodaji proizvajalcev Unije nepovezanim kupcem se praviloma ni razlikoval od cenovnega vzorca prodaje, ki je bila izvedena prek njihovih prodajnih odvisnih družb,

| — | zadevni trg temelji na razpisih in posledično skoraj vedno obstaja bistven pritisk na cene. Dodatnih stroškov zaradi obstoja povezanih prodajnih subjektov tako za proizvajalce izvoznike kot tudi za industrijo Unije ni bilo nujno mogoče prenesti na končne neodvisne kupce, kot je razvidno iz dejstva, da ni bilo različnih cenovnih vzorcev za neposredno in posredno prodajo. |
| --- | --- |

—

zadevni trg temelji na razpisih in posledično skoraj vedno obstaja bistven pritisk na cene. Dodatnih stroškov zaradi obstoja povezanih prodajnih subjektov tako za proizvajalce izvoznike kot tudi za industrijo Unije ni bilo nujno mogoče prenesti na končne neodvisne kupce, kot je razvidno iz dejstva, da ni bilo različnih cenovnih vzorcev za neposredno in posredno prodajo.

| (45) | Glede na ugotovitve Splošnega sodišča v zadevi T-300/16 in zlasti trditve iz točke 248 sodbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 4, Komisija ni našla dokazov, da so dodatni stroški in stopnje dobička prodajnih subjektov proizvajalcev Unije na splošno privedli do višjih cen za neodvisne kupce iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 42 in 43. Posebnosti trga v nekaterih primerih kažejo, da se stroški, ki jih ustvarijo prodajni subjekti posredniki, in dobiček ne morejo vedno odražati v ceni, kar drži za obravnavani primer, kot je Splošno sodišče tudi implicitno priznalo, tako da je dodalo besedo „na splošno“. |
| --- | --- |

(45)

Glede na ugotovitve Splošnega sodišča v zadevi T-300/16 in zlasti trditve iz točke 248 sodbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 4, Komisija ni našla dokazov, da so dodatni stroški in stopnje dobička prodajnih subjektov proizvajalcev Unije na splošno privedli do višjih cen za neodvisne kupce iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 42 in 43. Posebnosti trga v nekaterih primerih kažejo, da se stroški, ki jih ustvarijo prodajni subjekti posredniki, in dobiček ne morejo vedno odražati v ceni, kar drži za obravnavani primer, kot je Splošno sodišče tudi implicitno priznalo, tako da je dodalo besedo „na splošno“.

| (46) | Ne glede na to je Komisija, da bi spoštovala sodbo in zlasti izjave Splošnega sodišča iz točke 248 sodbe, preučila ali bi obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen tudi v primeru, če se izhaja iz primerjave cen za prvega neodvisnega kupca na ravni prodajnih subjektov, in sicer bodisi neposredno proizvodnih družb ali prodajnih odvisnih družb. To je bilo opravljeno brez poseganja v zgoraj navedene ugotovitve. |
| --- | --- |

(46)

Ne glede na to je Komisija, da bi spoštovala sodbo in zlasti izjave Splošnega sodišča iz točke 248 sodbe, preučila ali bi obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen tudi v primeru, če se izhaja iz primerjave cen za prvega neodvisnega kupca na ravni prodajnih subjektov, in sicer bodisi neposredno proizvodnih družb ali prodajnih odvisnih družb. To je bilo opravljeno brez poseganja v zgoraj navedene ugotovitve.

| (47) | Komisija je zato uporabila končne prodajne cene obeh strani (industrije Unije in družbe Jindal) za prvega neodvisnega kupca v Uniji, pri čemer so se upoštevale prilagoditve. Komisija je po potrebi to končno ceno za prvega neodvisnega kupca prilagodila, da so se upoštevali prevoz, zavarovanje, manipulativni stroški, stroški natovarjanja, stroški pakiranja, posojila, stroški garancije ter provizije med družbo, ki je izdelek prodala, in nepovezanim kupcem. Na podlagi tega je bila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen določena v višini 3,1 %. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je zato uporabila končne prodajne cene obeh strani (industrije Unije in družbe Jindal) za prvega neodvisnega kupca v Uniji, pri čemer so se upoštevale prilagoditve. Komisija je po potrebi to končno ceno za prvega neodvisnega kupca prilagodila, da so se upoštevali prevoz, zavarovanje, manipulativni stroški, stroški natovarjanja, stroški pakiranja, posojila, stroški garancije ter provizije med družbo, ki je izdelek prodala, in nepovezanim kupcem. Na podlagi tega je bila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen določena v višini 3,1 %.

| (48) | Tako je ponovna preučitev posebnega položaja v zvezi z družbo Jindal pokazala, da so prodajne cene družbe Jindal nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, čeprav na nižji ravni kot je bila določena v prvotni preiskavi. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, se lahko tako nelojalno nižanje prodajnih cen šteje za znatno v razmerah na trgu, kjer je pomembna cenovna občutljivost. |
| --- | --- |

(48)

Tako je ponovna preučitev posebnega položaja v zvezi z družbo Jindal pokazala, da so prodajne cene družbe Jindal nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, čeprav na nižji ravni kot je bila določena v prvotni preiskavi. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, se lahko tako nelojalno nižanje prodajnih cen šteje za znatno v razmerah na trgu, kjer je pomembna cenovna občutljivost.

4.3   Znižanje cen

Znižanje cen

| (49) | Komisija je v vsakem primeru menila, da bi zadevni uvoz še vedno izvajal negativne cenovne učinke na prodajo v Uniji, četudi bi bilo ugotovljeno, da je revidirana stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal nepomembna ali neustrezna. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je v vsakem primeru menila, da bi zadevni uvoz še vedno izvajal negativne cenovne učinke na prodajo v Uniji, četudi bi bilo ugotovljeno, da je revidirana stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal nepomembna ali neustrezna.

| (50) | Subvencionirani uvoz ima lahko znaten učinek na trg, zlasti če so izdelki homogeni in če je pomembna cenovna občutljivost. Cevi iz nodularnega litega železa so izdelki z visoko cenovno občutljivostjo in celo majhna razlika v ceni pomembno vpliva na trg. |
| --- | --- |

(50)

Subvencionirani uvoz ima lahko znaten učinek na trg, zlasti če so izdelki homogeni in če je pomembna cenovna občutljivost. Cevi iz nodularnega litega železa so izdelki z visoko cenovno občutljivostjo in celo majhna razlika v ceni pomembno vpliva na trg.

| (51) | Cevi iz nodularnega litega železa so proizvod, opredeljen s tehničnimi standardi. Zato je pri isti vrsti izdelka relativno malo razlik v kakovosti, zaradi česar so cene zelo pomemben dejavnik pri odločanju o nakupu. Poleg tega so glavni prodajni kanal neposredni in posredni razpisi, kjer je logika najnižjih cen izredno močna. Ta logika se uporablja pri neposredni udeležbi proizvajalcev in njihovih prodajnih odvisnih družb v razpisih, pa tudi pri posredni udeležbi, kjer se izdelki zagotovijo drugim družbam, ki sodelujejo v razpisih. Te družbe so običajno gradbena podjetja, ki se odzovejo na razpise javnih naročnikov (mestnih svetov, družb za oskrbo z vodo itd.). Ti razpisi vključujejo tako dobavo kot tudi namestitev cevi. Ker so razpisi običajno odprti za vse ponudnike, so bile vse družbe pod pritiskom, naj znižajo svoje cene in se uskladijo z najnižjim ponudnikom, da bi pridobile pogodbo. |
| --- | --- |

(51)

Cevi iz nodularnega litega železa so proizvod, opredeljen s tehničnimi standardi. Zato je pri isti vrsti izdelka relativno malo razlik v kakovosti, zaradi česar so cene zelo pomemben dejavnik pri odločanju o nakupu. Poleg tega so glavni prodajni kanal neposredni in posredni razpisi, kjer je logika najnižjih cen izredno močna. Ta logika se uporablja pri neposredni udeležbi proizvajalcev in njihovih prodajnih odvisnih družb v razpisih, pa tudi pri posredni udeležbi, kjer se izdelki zagotovijo drugim družbam, ki sodelujejo v razpisih. Te družbe so običajno gradbena podjetja, ki se odzovejo na razpise javnih naročnikov (mestnih svetov, družb za oskrbo z vodo itd.). Ti razpisi vključujejo tako dobavo kot tudi namestitev cevi. Ker so razpisi običajno odprti za vse ponudnike, so bile vse družbe pod pritiskom, naj znižajo svoje cene in se uskladijo z najnižjim ponudnikom, da bi pridobile pogodbo.

| (52) | V teh posebnih okoliščinah so se cene zadevnega izdelka znižale zaradi hitrega povečanja indijskega subvencioniranega uvoza, kot je navedeno v uvodni izjavi 57 v nadaljevanju, in samo nelojalno nižanje prodajnih cen ni v celoti odražalo negativnega učinka subvencioniranega uvoza na ceno industrije Unije. Kot je pojasnjeno v sporni uredbi (35), sta se prodaja izdelkov in tržni delež industrije Indije v obdobju preiskave bistveno povečala, obseg prodaje industrije Unije pa se je zmanjšal veliko bolj kot potrošnja, prodaja industrije Unije se je zmanjšala za 11 %, njen tržni delež pa za 4 %. Zaradi stalnega pritiska, ki se je izvajal s subvencioniranim uvozom po nizkih cenah (36), industrija Unije ni mogla prilagoditi svojih prodajnih cen. |
| --- | --- |

(52)

V teh posebnih okoliščinah so se cene zadevnega izdelka znižale zaradi hitrega povečanja indijskega subvencioniranega uvoza, kot je navedeno v uvodni izjavi 57 v nadaljevanju, in samo nelojalno nižanje prodajnih cen ni v celoti odražalo negativnega učinka subvencioniranega uvoza na ceno industrije Unije. Kot je pojasnjeno v sporni uredbi (35), sta se prodaja izdelkov in tržni delež industrije Indije v obdobju preiskave bistveno povečala, obseg prodaje industrije Unije pa se je zmanjšal veliko bolj kot potrošnja, prodaja industrije Unije se je zmanjšala za 11 %, njen tržni delež pa za 4 %. Zaradi stalnega pritiska, ki se je izvajal s subvencioniranim uvozom po nizkih cenah (36), industrija Unije ni mogla prilagoditi svojih prodajnih cen.

35

36

| (53) | Komisija je zato sklenila, da bi znižanje cen, ki ga v tem primeru povzroča zadevni uvoz, obstajalo ne glede na izpodbijanje obstoja nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je zato sklenila, da bi znižanje cen, ki ga v tem primeru povzroča zadevni uvoz, obstajalo ne glede na izpodbijanje obstoja nelojalnega nižanja prodajnih cen.

4.4   Vzročna povezava

Vzročna povezava

| (54) | Komisija je nadalje proučila, ali bi ob upoštevanju revidirane stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal in/ali drugih ugotovitev v zvezi z znižanjem cen še vedno obstajala vzročna zveza med subvencioniranim uvozom in škodo. Komisija je v zvezi s tem opozorila, da je uvoz družbe Jindal znašal le okrog 20 % subvencioniranega uvoza. Komisija je tudi ugotovila, da ponovno izračunana nižja stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za prodajo družbe Jindal ni spremenila dejstva, da je tudi ves drugi uvoz iz Indije nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 25, pri čemer se ugotovitve Splošnega sodišča niso nanašale na ta uvoz. Revidirana stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal, skupaj z znatno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ugotovljeno za večino uvoza iz Indije v prvotni preiskavi, potrjuje prvotno ugotovitev Komisije o obstoju znatne škode in vzročne zveze v tej zadevi. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je nadalje proučila, ali bi ob upoštevanju revidirane stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal in/ali drugih ugotovitev v zvezi z znižanjem cen še vedno obstajala vzročna zveza med subvencioniranim uvozom in škodo. Komisija je v zvezi s tem opozorila, da je uvoz družbe Jindal znašal le okrog 20 % subvencioniranega uvoza. Komisija je tudi ugotovila, da ponovno izračunana nižja stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za prodajo družbe Jindal ni spremenila dejstva, da je tudi ves drugi uvoz iz Indije nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 25, pri čemer se ugotovitve Splošnega sodišča niso nanašale na ta uvoz. Revidirana stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal, skupaj z znatno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ugotovljeno za večino uvoza iz Indije v prvotni preiskavi, potrjuje prvotno ugotovitev Komisije o obstoju znatne škode in vzročne zveze v tej zadevi.

| (55) | Komisija je nato opravila celovito analizo vzročne zveze med ugotovljeno škodo in celotnim subvencioniranim uvozom iz Indije, pri čemer je upoštevala tudi druge ugotovitve v zvezi z znižanjem cen. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je nato opravila celovito analizo vzročne zveze med ugotovljeno škodo in celotnim subvencioniranim uvozom iz Indije, pri čemer je upoštevala tudi druge ugotovitve v zvezi z znižanjem cen.

| (56) | Komisija je ugotovila, da je bila dobičkonosnost prodaje industrije Unije neodvisnim kupcem zelo nizka. Konkurenčni pritisk subvencioniranega uvoza je povzročil, da industrija Unije ni mogla ustrezno zvišati svojih cen, da bi izboljšala svoj finančni položaj. Nizka dobičkonosnost kaže, da je subvencionirani uvoz znižal cene industrije Unije in ji preprečil, da bi jih povišala in tako dosegla trajnostne ravni dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je ugotovila, da je bila dobičkonosnost prodaje industrije Unije neodvisnim kupcem zelo nizka. Konkurenčni pritisk subvencioniranega uvoza je povzročil, da industrija Unije ni mogla ustrezno zvišati svojih cen, da bi izboljšala svoj finančni položaj. Nizka dobičkonosnost kaže, da je subvencionirani uvoz znižal cene industrije Unije in ji preprečil, da bi jih povišala in tako dosegla trajnostne ravni dobičkonosnosti.

| (57) | Poleg tega se je obseg subvencioniranega uvoza kljub krčenju trga znatno povečal, kot je navedeno v sporni uredbi (uvodni izjavi 288 in 289). Subvencionirani uvoz se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 10 %. V zvezi s tem člen 8(5) osnovne protisubvencijske uredbe določa, da lahko že obseg subvencioniranega uvoza povzroči znatno škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(57)

Poleg tega se je obseg subvencioniranega uvoza kljub krčenju trga znatno povečal, kot je navedeno v sporni uredbi (uvodni izjavi 288 in 289). Subvencionirani uvoz se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 10 %. V zvezi s tem člen 8(5) osnovne protisubvencijske uredbe določa, da lahko že obseg subvencioniranega uvoza povzroči znatno škodo industriji Unije.

| (58) | Komisija je zato sklenila, da kljub nižji stopnji ponovno ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal celoten uvoz nelojalno niža prodajo industrije Unije. Zato je še vedno prisotna vzročna zveza med celotnim subvencioniranim uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Komisija je poleg tega sklenila, da je indijski uvoz povzročil znatno znižanje cen, zato se potrdijo prvotne ugotovitve glede škode/vzročne zveze, čeprav bi bilo mogoče ugotovitve o nelojalnem nižanju prodajnih cen v zvezi z zadevnim uvozom postaviti pod vprašaj. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je zato sklenila, da kljub nižji stopnji ponovno ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal celoten uvoz nelojalno niža prodajo industrije Unije. Zato je še vedno prisotna vzročna zveza med celotnim subvencioniranim uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Komisija je poleg tega sklenila, da je indijski uvoz povzročil znatno znižanje cen, zato se potrdijo prvotne ugotovitve glede škode/vzročne zveze, čeprav bi bilo mogoče ugotovitve o nelojalnem nižanju prodajnih cen v zvezi z zadevnim uvozom postaviti pod vprašaj.

4.5   Stopnja škode

Stopnja škode

| (59) | Splošno sodišče je v točki 258 sodbe v zadevi T-300/16 ugotovilo, da ni mogoče izključiti, da bi bila stopnja škode za industrijo Unije določena na nižji ravni od stopnje subvencije, če bi Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen pravilno izračunala. |
| --- | --- |

(59)

Splošno sodišče je v točki 258 sodbe v zadevi T-300/16 ugotovilo, da ni mogoče izključiti, da bi bila stopnja škode za industrijo Unije določena na nižji ravni od stopnje subvencije, če bi Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen pravilno izračunala.

| (60) | Prvič, Komisija opozarja, da so bila pravila za določitev stopnje škode, ki so se uporabljala, ko je bila končana preiskava, ki je privedla do sprejetja ukrepov, spremenjena z Uredbo (EU) 2016/1037. Nova pravila izračun stopnje škode zahtevajo samo v izjemnih okoliščinah. |
| --- | --- |

(60)

Prvič, Komisija opozarja, da so bila pravila za določitev stopnje škode, ki so se uporabljala, ko je bila končana preiskava, ki je privedla do sprejetja ukrepov, spremenjena z Uredbo (EU) 2016/1037. Nova pravila izračun stopnje škode zahtevajo samo v izjemnih okoliščinah.

| (61) | Drugič, Komisija je opozorila, da so cilji analize nelojalnega nižanja prodajnih cen in določitve stopnje škode različni. Namen analize nelojalnega nižanja prodajnih cen je ugotoviti, ali zadevni uvoz vpliva na cene industrije Unije. Ugotovitve v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen so eden od elementov, ki jih Komisija upošteva pri analizi škode in vzročne zveze. Nasprotno pa je namen določitve stopnje škode preučiti, ali bi bila dajatev, nižja od ugotovljenega zneska subvencije, zadostna za odpravo škode. Drugače kot v primeru določanja škode in podrobnih obveznosti iz člena 8 osnovne protisubvencijske uredbe, zakonodajalec ni določil celovitega sklopa pravil o tem, kako naj bi Komisija ocenila takšno stopnjo dajatve. Člen 15(1) je takrat zgolj določal, da „znesek izravnalne dajatve ne sme preseči ugotovljenega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, vendar bi moral biti nižji od skupnega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije.“ V zadevnem primeru je Komisija izračunala ceno, ki je bila zadostna za kritje stroškov proizvodnje industrije Unije, povečanih za razumno stopnjo dobička (tako imenovano „neškodljivo ceno“). Ta cena je bila primerjana z uvozno ceno. Ta razlika v ceni je bila izražena kot odstotek cene CIF uvoženega izdelka, da bi se lahko ta odstotek ali stopnja primerjala z zneskom ugotovljenega subvencioniranja (tudi izraženega na osnovi cen CIF). Dejansko se bo dajatev na osnovi stopnje škode ali zneska subvencioniranja vedno uvedla na ceno CIF uvoženih izdelkov pri njihovem carinjenju v Uniji. |
| --- | --- |

(61)

Drugič, Komisija je opozorila, da so cilji analize nelojalnega nižanja prodajnih cen in določitve stopnje škode različni. Namen analize nelojalnega nižanja prodajnih cen je ugotoviti, ali zadevni uvoz vpliva na cene industrije Unije. Ugotovitve v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen so eden od elementov, ki jih Komisija upošteva pri analizi škode in vzročne zveze. Nasprotno pa je namen določitve stopnje škode preučiti, ali bi bila dajatev, nižja od ugotovljenega zneska subvencije, zadostna za odpravo škode. Drugače kot v primeru določanja škode in podrobnih obveznosti iz člena 8 osnovne protisubvencijske uredbe, zakonodajalec ni določil celovitega sklopa pravil o tem, kako naj bi Komisija ocenila takšno stopnjo dajatve. Člen 15(1) je takrat zgolj določal, da „znesek izravnalne dajatve ne sme preseči ugotovljenega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, vendar bi moral biti nižji od skupnega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije.“ V zadevnem primeru je Komisija izračunala ceno, ki je bila zadostna za kritje stroškov proizvodnje industrije Unije, povečanih za razumno stopnjo dobička (tako imenovano „neškodljivo ceno“). Ta cena je bila primerjana z uvozno ceno. Ta razlika v ceni je bila izražena kot odstotek cene CIF uvoženega izdelka, da bi se lahko ta odstotek ali stopnja primerjala z zneskom ugotovljenega subvencioniranja (tudi izraženega na osnovi cen CIF). Dejansko se bo dajatev na osnovi stopnje škode ali zneska subvencioniranja vedno uvedla na ceno CIF uvoženih izdelkov pri njihovem carinjenju v Uniji.

| (62) | Poleg tega se metodologija in podatki, ki so uporabljeni v okviru nelojalnega nižanja prodajnih cen, razlikujejo od tistih, ki se uporabljajo pri izračunih nelojalnega nižanja ciljnih cen. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen se izračuna za vrsto izdelka kot razlika med dejanskimi uvoznimi cenami proizvajalca izvoznika in dejanskimi cenami proizvajalcev Unije, izražena kot odstotek cene industrije Unije. Skupna tehtana stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen se nato izračuna kot razlika med dejanskimi uvoznimi cenami proizvajalca izvoznika in dejanskimi cenami proizvajalcev Unije, izražena kot odstotek „teoretičnih prihodkov“ proizvajalca izvoznika, tj. zneska, ki bi ga proizvajalec izvoznik zaslužil, če bi uvožene količine prodal po isti ceni kot proizvajalci Unije. Nasprotno pa se stopnja škode izračuna (tudi glede na vrsto izdelka) kot razlika med neškodljivo ceno industrije Unije in dejansko uvozno ceno, izražena kot odstotek dejanske vrednosti CIF proizvajalca izvoznika (torej dejanske vrednosti in ne teoretičnih prihodkov). |
| --- | --- |

(62)

Poleg tega se metodologija in podatki, ki so uporabljeni v okviru nelojalnega nižanja prodajnih cen, razlikujejo od tistih, ki se uporabljajo pri izračunih nelojalnega nižanja ciljnih cen. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen se izračuna za vrsto izdelka kot razlika med dejanskimi uvoznimi cenami proizvajalca izvoznika in dejanskimi cenami proizvajalcev Unije, izražena kot odstotek cene industrije Unije. Skupna tehtana stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen se nato izračuna kot razlika med dejanskimi uvoznimi cenami proizvajalca izvoznika in dejanskimi cenami proizvajalcev Unije, izražena kot odstotek „teoretičnih prihodkov“ proizvajalca izvoznika, tj. zneska, ki bi ga proizvajalec izvoznik zaslužil, če bi uvožene količine prodal po isti ceni kot proizvajalci Unije. Nasprotno pa se stopnja škode izračuna (tudi glede na vrsto izdelka) kot razlika med neškodljivo ceno industrije Unije in dejansko uvozno ceno, izražena kot odstotek dejanske vrednosti CIF proizvajalca izvoznika (torej dejanske vrednosti in ne teoretičnih prihodkov).

| (63) | Zato napaka pri ugotavljanju obstoja in zneska nelojalnega nižanja prodajnih cen za določenega proizvajalca izvoznika ne vpliva nujno samodejno na določitev stopnje škode za takega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(63)

Zato napaka pri ugotavljanju obstoja in zneska nelojalnega nižanja prodajnih cen za določenega proizvajalca izvoznika ne vpliva nujno samodejno na določitev stopnje škode za takega proizvajalca izvoznika.

| (64) | Komisija je ne glede na to ob upoštevanju točke 258 sodbe Splošnega sodišča pregledala stopnjo škode za družbo Jindal. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je ne glede na to ob upoštevanju točke 258 sodbe Splošnega sodišča pregledala stopnjo škode za družbo Jindal.

| (65) | Neškodljiva cena industrije Unije v običajnih okoliščinah temelji na proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, vključno s stroški PSA, s pribitkom razumnega dobička in je določena na ravni franko tovarna. Vendar Komisija v tem specifičnem primeru ni imela dovolj podrobnih in preverjenih informacij o proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, ki so potrebne za izračun stopnje škode, kot je opisano zgoraj. Komisija pa je po drugi strani razpolagala z informacijami, ki so vključevale tudi prodajne stroške in dobičke prodajnih subjektov proizvajalcev Unije. Glede na posebne okoliščine v tem primeru, zlasti številne razlike v vrstah proizvodov in posebne tehnične standarde/specifikacije, ki izhajajo iz razpisnih specifikacij, je bila neškodljiva cena izjemoma izračunana na podlagi končne prodajne cene glede na vrsto izdelka, pri čemer so se upoštevale prilagoditve, kot so opisane v uvodni izjavi 47, od katere je bil odštet dejanski dobiček, nato pa je bil dodan razumni dobiček. Glede na te posebne okoliščine se je z namenom izvrševanja sodbe izjemoma štelo za primerno, da se ta cena primerja s končno prodajno ceno družbe Jindal simetrično, tj. na ravni njenih povezanih uvoznikov, pri čemer se prav tako upoštevajo samo prilagoditve, kot so opisane v uvodni izjavi 47, vendar pa so vključeni še stroški PSA in morebitni dobiček. |
| --- | --- |

(65)

Neškodljiva cena industrije Unije v običajnih okoliščinah temelji na proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, vključno s stroški PSA, s pribitkom razumnega dobička in je določena na ravni franko tovarna. Vendar Komisija v tem specifičnem primeru ni imela dovolj podrobnih in preverjenih informacij o proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, ki so potrebne za izračun stopnje škode, kot je opisano zgoraj. Komisija pa je po drugi strani razpolagala z informacijami, ki so vključevale tudi prodajne stroške in dobičke prodajnih subjektov proizvajalcev Unije. Glede na posebne okoliščine v tem primeru, zlasti številne razlike v vrstah proizvodov in posebne tehnične standarde/specifikacije, ki izhajajo iz razpisnih specifikacij, je bila neškodljiva cena izjemoma izračunana na podlagi končne prodajne cene glede na vrsto izdelka, pri čemer so se upoštevale prilagoditve, kot so opisane v uvodni izjavi 47, od katere je bil odštet dejanski dobiček, nato pa je bil dodan razumni dobiček. Glede na te posebne okoliščine se je z namenom izvrševanja sodbe izjemoma štelo za primerno, da se ta cena primerja s končno prodajno ceno družbe Jindal simetrično, tj. na ravni njenih povezanih uvoznikov, pri čemer se prav tako upoštevajo samo prilagoditve, kot so opisane v uvodni izjavi 47, vendar pa so vključeni še stroški PSA in morebitni dobiček.

| (66) | Ponovno izračunana stopnja škode se tako določi pri 9,0 %. |
| --- | --- |

(66)

Ponovno izračunana stopnja škode se tako določi pri 9,0 %.

| (67) | Po razkritju je skupina SG PAM izpodbijala stopnjo škode, določeno na tej stopnji. Prvič, skupina SG PAM je trdila, da je Komisija s ponovnim izračunom stopnje škode prekomerno izvršila ugotovitve Sodišča, saj po njihovem mnenju Sodišče pri izračunu stopnje škode ni ugotovilo nobene napake. Drugič, skupina SG PAM je trdila, da predlagana stopnja škode ne bi odpravila škode, povzročene industriji Unije, saj bi bila ponovno vzpostavljena raven dajatve primerljiva z ravnijo dajatve za družbo ECL. Skupina SG PAM je na podlagi svojih tržnih informacij trdila, da taka raven dajatev ni vplivala na obseg ali na cene družbe ECL, zaradi česar skupina SG PAM ni mogla doseči neškodljive ravni cen in izboljšati svoje dobičkonosnosti. Komisija zato ne bi smela uporabljati pravila nižje dajatve ali pa bi morala pri izračunu uporabiti drugačno metodologijo. |
| --- | --- |

(67)

Po razkritju je skupina SG PAM izpodbijala stopnjo škode, določeno na tej stopnji. Prvič, skupina SG PAM je trdila, da je Komisija s ponovnim izračunom stopnje škode prekomerno izvršila ugotovitve Sodišča, saj po njihovem mnenju Sodišče pri izračunu stopnje škode ni ugotovilo nobene napake. Drugič, skupina SG PAM je trdila, da predlagana stopnja škode ne bi odpravila škode, povzročene industriji Unije, saj bi bila ponovno vzpostavljena raven dajatve primerljiva z ravnijo dajatve za družbo ECL. Skupina SG PAM je na podlagi svojih tržnih informacij trdila, da taka raven dajatev ni vplivala na obseg ali na cene družbe ECL, zaradi česar skupina SG PAM ni mogla doseči neškodljive ravni cen in izboljšati svoje dobičkonosnosti. Komisija zato ne bi smela uporabljati pravila nižje dajatve ali pa bi morala pri izračunu uporabiti drugačno metodologijo.

| (68) | V zvezi s prvo trditvijo je Komisija opozorila, kot je navedeno v uvodni izjavi 6, da je Splošno sodišče Komisiji izrecno naložilo, naj preuči, ali bi ponovni izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen vplival tudi na končno stopnjo dajatve zaradi morebitne spremembe stopnje škode. |
| --- | --- |

(68)

V zvezi s prvo trditvijo je Komisija opozorila, kot je navedeno v uvodni izjavi 6, da je Splošno sodišče Komisiji izrecno naložilo, naj preuči, ali bi ponovni izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen vplival tudi na končno stopnjo dajatve zaradi morebitne spremembe stopnje škode.

| (69) | Drugič, Komisija se je ponovno sklicevala na pravni okvir za določitev ustrezne ravni za izravnalne ukrepe. V skladu s tretjim pododstavkom člena 15(1) „znesek izravnalne dajatve ne sme preseči ugotovljenega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, vendar bi moral biti nižji od skupnega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije.“ Zato ni splošnega pravila za določitev dajatve na ravni, ki bi odpravila škodo za Unijo. To vprašanje se obravnava le, če je stopnja škode nižja od zneska subvencioniranja. |
| --- | --- |

(69)

Drugič, Komisija se je ponovno sklicevala na pravni okvir za določitev ustrezne ravni za izravnalne ukrepe. V skladu s tretjim pododstavkom člena 15(1) „znesek izravnalne dajatve ne sme preseči ugotovljenega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, vendar bi moral biti nižji od skupnega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije.“ Zato ni splošnega pravila za določitev dajatve na ravni, ki bi odpravila škodo za Unijo. To vprašanje se obravnava le, če je stopnja škode nižja od zneska subvencioniranja.

nižja

| (70) | V obravnavanem primeru ni tako. Ker je bila stopnja škode v višini 9 % višja od zneska subvencioniranja v višini 6 %, osnovna uredba določa, da Komisija uvede slednjega kot stopnjo dajatve. |
| --- | --- |

(70)

V obravnavanem primeru ni tako. Ker je bila stopnja škode v višini 9 % višja od zneska subvencioniranja v višini 6 %, osnovna uredba določa, da Komisija uvede slednjega kot stopnjo dajatve.

| (71) | Tretjič, obstajala ni nobena pravna zahteva, da se stopnja škode izračuna drugače. Sedanja ponovna preiskava je omejena na popravljanje napak, ki jih je ugotovilo Sodišče. Čeprav to pomeni popravek ustrezne stopnje za določitev stopnje škode, pa ne pomeni, da je mogoče druge korake v prvotno uporabljeni metodologiji spremeniti. |
| --- | --- |

(71)

Tretjič, obstajala ni nobena pravna zahteva, da se stopnja škode izračuna drugače. Sedanja ponovna preiskava je omejena na popravljanje napak, ki jih je ugotovilo Sodišče. Čeprav to pomeni popravek ustrezne stopnje za določitev stopnje škode, pa ne pomeni, da je mogoče druge korake v prvotno uporabljeni metodologiji spremeniti.

| (72) | Zato je Komisija zavrnila te trditve. |
| --- | --- |

(72)

Zato je Komisija zavrnila te trditve.

5.   DOKONČNI IZRAVNALNI UKREPI

DOKONČNI IZRAVNALNI UKREPI

| (73) | Na podlagi sklepov, ki jih je Komisija sprejela v zvezi s subvencioniranjem, škodo in vzročno zvezo v tej ponovno začeti protisubvencijski preiskavi, je treba ponovno uvesti dokončno izravnalno dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja družba Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(73)

Na podlagi sklepov, ki jih je Komisija sprejela v zvezi s subvencioniranjem, škodo in vzročno zvezo v tej ponovno začeti protisubvencijski preiskavi, je treba ponovno uvesti dokončno izravnalno dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja družba Jindal Saw Limited.

| (74) | Glede na to, da je ponovno ugotovljena stopnja škode (9,0 %) višja od ponovno izračunanega zneska subvencije (6,0 %), bi bilo treba v skladu z veljavnimi pravili v prvotni preiskavi stopnjo izravnalne dajatve določiti na ravni zneska subvencioniranja. Na podlagi tega so ponovno uvedene stopnje izravnalnih dajatev za družbo Jindal Saw Limited določene, kot sledi:








  Družba | Znesek subvencioniranja | Stopnja škode | Stopnja izravnalne dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0 % | 9,0 % | 6,0 % |

(74)

Glede na to, da je ponovno ugotovljena stopnja škode (9,0 %) višja od ponovno izračunanega zneska subvencije (6,0 %), bi bilo treba v skladu z veljavnimi pravili v prvotni preiskavi stopnjo izravnalne dajatve določiti na ravni zneska subvencioniranja. Na podlagi tega so ponovno uvedene stopnje izravnalnih dajatev za družbo Jindal Saw Limited določene, kot sledi:

Družba

Znesek subvencioniranja

Stopnja škode

Stopnja izravnalne dajatve

Jindal Saw Limited

6,0 %

9,0 %

6,0 %

| (75) | Revidirana stopnja izravnalne dajatve velja brez časovne prekinitve od začetka veljavnosti sporne uredbe (in sicer od 19. marca 2016 dalje). Carinski organi so dolžni pobrati ustrezne zneske na uvoz v zvezi z družbo Jindal Saw Limited ter povrniti kakršen koli presežni znesek, ki je bil pobran doslej v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(75)

Revidirana stopnja izravnalne dajatve velja brez časovne prekinitve od začetka veljavnosti sporne uredbe (in sicer od 19. marca 2016 dalje). Carinski organi so dolžni pobrati ustrezne zneske na uvoz v zvezi z družbo Jindal Saw Limited ter povrniti kakršen koli presežni znesek, ki je bil pobran doslej v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.

| (76) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (37) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(76)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (37) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

37

Uradnega lista Evropske unije

| (77) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(77)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Dokončna izravnalna dajatev se od 19. marca 2016 dalje naloži na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke („gole cevi“), ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90 (oznaki TARIC 7303001010 in 7303009010), s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja družba Jindal Saw Limited.

2.   Stopnja dokončne izravnalne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvaja družba Jindal Saw Limited, znaša 6,0 % (dodatna oznaka TARIC C054).

Člen 2

Vse dokončne izravnalne dajatve, ki jih je družba Jindal Saw Limited plačala v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/387 in ki presegajo dokončno izravnalno dajatev, določeno v členu 1, se povrnejo ali odpustijo.

Povračilo ali odpust dajatev se zahtevata pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Vsa povračila, do katerih je prišlo po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-300/16, Jindal Saw, izterjajo organi, ki so povračila izvedli, in sicer do zneska, določenega v členu 1(2).

Člen 3

Dokončna izravnalna dajatev, ki se naloži v skladu s členom 1, se pobere tudi na uvoz, ki je registriran v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1250 o obveznosti registracije uvoza nekaterih cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije po ponovnem začetku preiskave za izvršbo sodb z dne 10. aprila 2019 v zadevah T-300/16 in T-301/16 glede izvedbenih uredb (EU) 2016/387 in (EU) 2016/388 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije.

Člen 4

Carinskim organom se odredi, da ustavijo registracijo uvoza, ki je bila določena v skladu s členom 1(1) Izvedbene uredbe (EU) 2019/1250, ki se s tem razveljavi.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. aprila 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 55.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/387 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 73, 18.3.2016, str. 1).

2

(3)  Sodba Splošnega sodišča (prvi razširjeni senat) z dne 10. aprila 2019, Jindal Saw Ltd in Jindal Saw Italia SpA/Evropska komisija, T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 188, 18.7.2009, str. 93) (nadomeščena z Uredbo (EU) 2016/1037).

4

(5)  Prav tam, točka 225.

5

(6)  Raven franko tovarna pomeni, da so stroški prevoza odšteti, kadar je to upravičeno.

6

(7)  Zadeva T-300/16, točka 248.

7

(8)  Prav tam, točka 249.

8

(9)  Prav tam, točka 253.

9

(10)  Prav tam, točka 258.

10

(11)  Združene zadeve 97, 193, 99 in 215/86, Asteris AE in drugi in Helenska republika/Komisija, [1988] Recueil, str. 2181, točki 27 in 28.

11

(12)  Zadeva C-415/96, Španija/Komisija, [1998] Recueil, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques/Svet, [2000] Recueil, str. I-8147, točke 80 do 85; zadeva T-301/01, Alitalia/Komisija, [2008] Recueil, str. II-1753, točki 99 in 142; združeni zadevi T-267/08 in T-279/08, Région Nord-Pas de Calais/Komisija [2011], ECLI:EU:T:2011:209, točka 83.

12

(13)  Zadeva C-415/96, Španija/Komisija, [1998] Recueil, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P, Industries des Poudres Sphériques/Svet, [2000] Recueil, str. I-8147, točke 80 do 85.

13

(14)  Zadeva C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187, točka 79 in zadeva C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, sodba z dne 19. junija 2019, točka 58.

14

(15)  Zadeva T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, točke 333–342.

15

(16)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1250 z dne 22. julija 2019 o obveznosti registracije uvoza nekaterih cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije po ponovnem začetku preiskave za izvršbo sodb z dne 10. aprila 2019 v zadevah T-300/16 in T-301/16 glede izvedbenih uredb (EU) 2016/387 in (EU) 2016/388 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 195, 23.7.2019, str. 13).

16

(17)  Zadeva C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187.

17

(18)  Glej v tem smislu zadevo C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, in sodbi, ki sta citirani v točki 62 te sodbe, in sicer sodbo v zadevi C-351/04 Ikea Wholesale, z dne 27. septembra 2007, EU:C:2007:547, točke 66 do 69, in sodbo v zadevi C-365/15, Wortmann, z dne 18. januarja 2017, EU:C:2017:19, točka 34.

18

(19)  Sodba v zadevi C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, točka 63 in v tej točki citirana sodna praksa.

19

(20)  Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21).

20

(21)  Zadeva C-256/16, Deichmann, EU:C:2018:187, točki 77 in 78 in zadeva C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, sodba z dne 19. junija 2019, točka 57.

21

(22)  Uredba (EU) 2016/1037.

22

(23)  Zadeva C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, točka 79 in zadeva C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, sodba z dne 19. junija 2019, točka 58.

23

(24)  Sodba z dne 30. novembra 2011, Transnational Company „Kazchrome“ in ENRC Marketing/Svet in Komisija, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704.

24

(25)  Sodba z dne 30. novembra 2011, Transnational Company „Kazchrome“ in ENRC Marketing/Svet in Komisija, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704, točka 68.

25

(26)  Zadeva T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, točke 333–342.

26

(27)  Glej uvodni izjavi 301 in 340 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/387 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: sporna uredba).

27

(28)  V zvezi s tem glej sodbo Splošnega sodišča (drugi senat) z dne 8. maja 2019 v zadevi T-749/16, Stemcor London, ECLI:EU:T:2019:310, točka 84 („Sodišče je namreč odločilo, da je treba škodo, ki jo proizvodnja s sedežem v Uniji utrpi zaradi uvoza po dampinških cenah, presojati celovito, ne da bi bilo treba in mogoče določiti posamični delež škode, ki jo je treba pripisati vsaki od odgovornih družb“).

28

(29)  Komisija je za poenostavitev preiskave vzorčila šest največjih prodajnih odvisnih družb skupine SG PAM.

29

(30)  Družba Duktus je prodajala tudi prek prodajne odvisne družbe v Češki republiki, vendar njeni podatki zaradi majhnega obsega niso bili preverjeni.

30

(31)  Preverjene so bile vse tri odvisne družbe družbe Jindal. Družba Jindal je imela tudi manj kot 3 % prodaje v Unijo neposredno iz Indije, in sicer na oddaljenih otokih Reunion in Mayotte, ki se štejeta za carinsko območje EU.

31

(32)  Prečiščena različica pritožbe, vložene 10. novembra 2014, na vpogled zainteresiranim stranem, str. 6.

32

(33)  Večji delež proizvodnje je pojasnjen z dejstvom, da je skupina SG PAM izvažala več kot družba Duktus.

33

(34)  Teh 10 vrst izdelka je predstavljalo več kot 30 % vse prodaje družbe SG PAM. Ker so bile vrste izdelka zelo razpršene, in sicer je najbolj prodajana vrsta izdelka predstavljala le 6 % celotne prodaje, medtem ko je deseta najbolje zastopana vrsta izdelka predstavljala le 2,7 %, je Komisija upoštevala 10 najbolj zastopanih vrst izdelka kot reprezentativne.

34

(35)  Glej uvodni izjavi 336 in 338 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/387 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije.

35

(36)  Dejstvo, da je bil indijski uvoz izveden po cenah, ki so bile nižje od prodaje Unije, je bilo razvidno iz preglednic v uvodni izjavi 291 (indijske uvozne cene) in 317 (povprečna cena na enoto v Uniji) sporne uredbe.

36

(37)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

37

---

| 16.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 118/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 118/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/527

z dne 15. aprila 2020

o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije za družbo Jindal Saw Limited po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-301/16

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), ter zlasti člena 9(4) in člena 14(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je 17. marca 2016 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2016/388 (2) o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1369 (3) (v nadaljnjem besedilu: sporna uredba). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. marca 2016 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2016/388 (2) o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1369 (3) (v nadaljnjem besedilu: sporna uredba).

2

3

1.1   Sodba Splošnega sodišča Evropske unije

Sodba Splošnega sodišča Evropske unije

| (2) | Družba Jindal Saw Limited (v nadaljnjem besedilu: družba Jindal) in njen povezani uvoznik, družba Jindal Saw Italia SpA (v nadaljnjem besedilu skupaj: vložnika), sta izpodbijala sporno uredbo pred Splošnim sodiščem. Splošno sodišče je 10. aprila 2019 izdalo sodbo v zadevi T-301/16 (4) glede sporne uredbe (v nadaljnjem besedilu: sodba). |
| --- | --- |

(2)

Družba Jindal Saw Limited (v nadaljnjem besedilu: družba Jindal) in njen povezani uvoznik, družba Jindal Saw Italia SpA (v nadaljnjem besedilu skupaj: vložnika), sta izpodbijala sporno uredbo pred Splošnim sodiščem. Splošno sodišče je 10. aprila 2019 izdalo sodbo v zadevi T-301/16 (4) glede sporne uredbe (v nadaljnjem besedilu: sodba).

4

| (3) | Splošno sodišče je ugotovilo, da je Komisija v primeru vložnikov storila napako pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen. V tem primeru je Komisija po eni strani v zvezi z industrijo Unije upoštevala bodisi cene na ravni franko tovarna (5) proizvodnih subjektov, kadar so prodajali neposredno neodvisnim kupcem, bodisi cene na ravni franko tovarna prodajnih subjektov. Po drugi strani pa je Komisija v zvezi s prodajo s strani družbe Jindal na trgu Unije pri izračunu primerljive cene z vsemi stroški v EU kot izhodiščno ceno uporabila izvozno ceno, ki je bila konstruirana v okviru določitve stopnje dampinga (in sicer ni upoštevala prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov skupaj z dobički z družbo Jindal povezanih prodajnih subjektov v EU). Po mnenju Splošnega sodišča v primeru, da proizvajalec izdelkov ne trži neposredno, ampak prek prodajnih subjektov, to pomeni, da obstajajo stroški in stopnja dobička teh subjektov, tako da so te cene, ki jih ti zaračunavajo nepovezanim kupcem, na splošno višje od cen, ki jih takim kupcem zaračunajo proizvajalci pri neposredni prodaji in jih torej ni mogoče izenačiti s temi zadnje navedenimi cenami (6). Splošno sodišče je zato menilo, da je Komisija s tem, da je za primerjavo cen v okviru izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen izenačila cene prodajnih subjektov za nepovezane kupce s cenami proizvajalcev pri neposredni prodaji takim kupcem le v zvezi s podobnim izdelkom industrije Unije, za ta izdelek upoštevala višjo in s tem manj ugodno ceno za družbo Jindal Saw, ki je večino svoje prodaje v Uniji ustvarila prek prodajnih subjektov (7). Po mnenju Splošnega sodišča je šlo za napako pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen zadevnega izdelka, saj se izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen ni opravil s primerjavo cen na isti ravni trgovanja. Zato je Splošno sodišče ugotovilo, da je Komisija storila napako, ker je prodajne stroške in dobičke povezanih prodajnih subjektov družbe Jindal v Uniji odštela od prodaj prvemu neodvisnemu kupcu, prodajni stroški in dobički povezanih prodajnih subjektov industrije Unije pa niso bili odšteti od prodajnih cen industrije Unije prvemu neodvisnemu kupcu. Splošno sodišče je zato menilo, da se zadevni ceni nista primerjali simetrično na isti ravni trgovanja. |
| --- | --- |

(3)

Splošno sodišče je ugotovilo, da je Komisija v primeru vložnikov storila napako pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen. V tem primeru je Komisija po eni strani v zvezi z industrijo Unije upoštevala bodisi cene na ravni franko tovarna (5) proizvodnih subjektov, kadar so prodajali neposredno neodvisnim kupcem, bodisi cene na ravni franko tovarna prodajnih subjektov. Po drugi strani pa je Komisija v zvezi s prodajo s strani družbe Jindal na trgu Unije pri izračunu primerljive cene z vsemi stroški v EU kot izhodiščno ceno uporabila izvozno ceno, ki je bila konstruirana v okviru določitve stopnje dampinga (in sicer ni upoštevala prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov skupaj z dobički z družbo Jindal povezanih prodajnih subjektov v EU). Po mnenju Splošnega sodišča v primeru, da proizvajalec izdelkov ne trži neposredno, ampak prek prodajnih subjektov, to pomeni, da obstajajo stroški in stopnja dobička teh subjektov, tako da so te cene, ki jih ti zaračunavajo nepovezanim kupcem, na splošno višje od cen, ki jih takim kupcem zaračunajo proizvajalci pri neposredni prodaji in jih torej ni mogoče izenačiti s temi zadnje navedenimi cenami (6). Splošno sodišče je zato menilo, da je Komisija s tem, da je za primerjavo cen v okviru izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen izenačila cene prodajnih subjektov za nepovezane kupce s cenami proizvajalcev pri neposredni prodaji takim kupcem le v zvezi s podobnim izdelkom industrije Unije, za ta izdelek upoštevala višjo in s tem manj ugodno ceno za družbo Jindal Saw, ki je večino svoje prodaje v Uniji ustvarila prek prodajnih subjektov (7). Po mnenju Splošnega sodišča je šlo za napako pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen zadevnega izdelka, saj se izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen ni opravil s primerjavo cen na isti ravni trgovanja. Zato je Splošno sodišče ugotovilo, da je Komisija storila napako, ker je prodajne stroške in dobičke povezanih prodajnih subjektov družbe Jindal v Uniji odštela od prodaj prvemu neodvisnemu kupcu, prodajni stroški in dobički povezanih prodajnih subjektov industrije Unije pa niso bili odšteti od prodajnih cen industrije Unije prvemu neodvisnemu kupcu. Splošno sodišče je zato menilo, da se zadevni ceni nista primerjali simetrično na isti ravni trgovanja.

5

6

7

| (4) | Splošno sodišče je zato ugotovilo, da je Komisija kršila člen 3(2) osnovne protidampinške uredbe, ki je veljala v času prvotne preiskave (v nadaljnjem besedilu: osnovna protidampinška uredba) (8). Ker je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen, izračunano v sporni uredbi, osnova za ugotovitev, da je bil uvoz zadevnega izdelka vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je Splošno sodišče ugotovilo, da je bil potencialno izkrivljen tudi dokaz o obstoju vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, povzročeno industriji Unije, ki je nujen pogoj za uvedbo protidampinške dajatve v skladu s členom 3(6) osnovne protidampinške uredbe (9). |
| --- | --- |

(4)

Splošno sodišče je zato ugotovilo, da je Komisija kršila člen 3(2) osnovne protidampinške uredbe, ki je veljala v času prvotne preiskave (v nadaljnjem besedilu: osnovna protidampinška uredba) (8). Ker je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen, izračunano v sporni uredbi, osnova za ugotovitev, da je bil uvoz zadevnega izdelka vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je Splošno sodišče ugotovilo, da je bil potencialno izkrivljen tudi dokaz o obstoju vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, povzročeno industriji Unije, ki je nujen pogoj za uvedbo protidampinške dajatve v skladu s členom 3(6) osnovne protidampinške uredbe (9).

8

9

| (5) | Splošno sodišče je prav tako ugotovilo, da ni mogoče izključiti, da bi bila stopnja škode za industrijo Unije določena na nižji ravni od stopnje dampinga, če bi bilo nelojalno nižanje prodajnih cen pravilno izračunano. V tem primeru bi se moral v skladu s členom 9(4) osnovne protidampinške uredbe znesek protidampinške dajatve zmanjšati na stopnjo, ki bi zadostovala za odpravo navedene škode (10). |
| --- | --- |

(5)

Splošno sodišče je prav tako ugotovilo, da ni mogoče izključiti, da bi bila stopnja škode za industrijo Unije določena na nižji ravni od stopnje dampinga, če bi bilo nelojalno nižanje prodajnih cen pravilno izračunano. V tem primeru bi se moral v skladu s členom 9(4) osnovne protidampinške uredbe znesek protidampinške dajatve zmanjšati na stopnjo, ki bi zadostovala za odpravo navedene škode (10).

10

| (6) | Glede na zgoraj navedeno je Splošno sodišče sporno uredbo razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbo Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(6)

Glede na zgoraj navedeno je Splošno sodišče sporno uredbo razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbo Jindal Saw Limited.

1.2   Izvrševanje sodbe Splošnega sodišča

Izvrševanje sodbe Splošnega sodišča

| (7) | Institucije Unije morajo v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije („PDEU“) sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodišča. Če je akt, ki so ga institucije Unije sprejele v okviru upravnega postopka, kot je v tem primeru protidampinška preiskava, razglašen za ničnega, se v skladu s sodbo Splošnega sodišča nični akt zamenja z novim aktom, v katerem je odpravljena nezakonitost, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče (11). |
| --- | --- |

(7)

Institucije Unije morajo v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije („PDEU“) sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodišča. Če je akt, ki so ga institucije Unije sprejele v okviru upravnega postopka, kot je v tem primeru protidampinška preiskava, razglašen za ničnega, se v skladu s sodbo Splošnega sodišča nični akt zamenja z novim aktom, v katerem je odpravljena nezakonitost, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče (11).

11

| (8) | V skladu s sodno prakso Sodišča se postopek za nadomestitev akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (12). To pomeni zlasti, da v primeru, ko je za ničnega razglašen akt, ki zaključuje upravni postopek, razglasitev ničnosti ne vpliva nujno na pripravljalne akte, kot je začetek protidampinškega postopka. Kadar se na primer uredba o uvedbi dokončnih protidampinških ukrepov razglasi za nično, postopek ostaja odprt, saj je iz pravnega reda Unije (13) izginil le akt, s katerim se postopek zaključi, razen v primerih, ko pride do nezakonitosti v fazi začetka postopka. Nadaljevanje upravnega postopka s ponovno uvedbo protidampinških dajatev na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredbe, ki je bila razglašena za nično, se ne šteje za nezdružljivo s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (14). |
| --- | --- |

(8)

V skladu s sodno prakso Sodišča se postopek za nadomestitev akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (12). To pomeni zlasti, da v primeru, ko je za ničnega razglašen akt, ki zaključuje upravni postopek, razglasitev ničnosti ne vpliva nujno na pripravljalne akte, kot je začetek protidampinškega postopka. Kadar se na primer uredba o uvedbi dokončnih protidampinških ukrepov razglasi za nično, postopek ostaja odprt, saj je iz pravnega reda Unije (13) izginil le akt, s katerim se postopek zaključi, razen v primerih, ko pride do nezakonitosti v fazi začetka postopka. Nadaljevanje upravnega postopka s ponovno uvedbo protidampinških dajatev na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredbe, ki je bila razglašena za nično, se ne šteje za nezdružljivo s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (14).

12

13

14

| (9) | Splošno sodišče je v obravnavani zadevi sporno uredbo razglasilo za nično v delu, ki se nanaša na družbo Jindal Saw Limited, ker je Komisija storila napako pri ugotavljanju obstoja znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen. Ta napaka bi potencialno lahko vplivala na analizo vzročne zveze in stopnjo škode. |
| --- | --- |

(9)

Splošno sodišče je v obravnavani zadevi sporno uredbo razglasilo za nično v delu, ki se nanaša na družbo Jindal Saw Limited, ker je Komisija storila napako pri ugotavljanju obstoja znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen. Ta napaka bi potencialno lahko vplivala na analizo vzročne zveze in stopnjo škode.

| (10) | Ugotovitve iz sporne uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar jih je Splošno sodišče zavrnilo ali pa jih ni preučilo, zaradi česar niso privedle do razglasitve sporne uredbe za nično, še vedno veljajo v celoti (15). |
| --- | --- |

(10)

Ugotovitve iz sporne uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar jih je Splošno sodišče zavrnilo ali pa jih ni preučilo, zaradi česar niso privedle do razglasitve sporne uredbe za nično, še vedno veljajo v celoti (15).

15

| (11) | Po sodbi Sodišča v zadevi T-301/16 z dne 10. aprila 2019 se je Komisija z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o ponovnem začetku) odločila, da delno ponovno začne protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), ki je privedla do sprejetja sporne uredbe, in nadaljuje preiskavo na točki, kjer je prišlo do nepravilnosti. Ponovni začetek je bil po obsegu omejen na izvršitev sodbe Splošnega sodišča v zvezi z družbo Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(11)

Po sodbi Sodišča v zadevi T-301/16 z dne 10. aprila 2019 se je Komisija z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o ponovnem začetku) odločila, da delno ponovno začne protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), ki je privedla do sprejetja sporne uredbe, in nadaljuje preiskavo na točki, kjer je prišlo do nepravilnosti. Ponovni začetek je bil po obsegu omejen na izvršitev sodbe Splošnega sodišča v zvezi z družbo Jindal Saw Limited.

| (12) | Komisija se je nato 22. julija 2019 odločila, da za uvoz nekaterih cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja družba Jindal Saw Limited, uvede registracijo, in je od nacionalnih carinskih organov zahtevala, da počakajo na objavo ustrezne izvedbene uredbe Komisije, s katero bi se dajatve ponovno uvedle, preden se odločijo o kakršnih koli zahtevkih za povračilo in odpust protidampinških dajatev, kar zadeva uvoz, povezan z družbo Jindal Saw Limited (16) (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji). |
| --- | --- |

(12)

Komisija se je nato 22. julija 2019 odločila, da za uvoz nekaterih cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja družba Jindal Saw Limited, uvede registracijo, in je od nacionalnih carinskih organov zahtevala, da počakajo na objavo ustrezne izvedbene uredbe Komisije, s katero bi se dajatve ponovno uvedle, preden se odločijo o kakršnih koli zahtevkih za povračilo in odpust protidampinških dajatev, kar zadeva uvoz, povezan z družbo Jindal Saw Limited (16) (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji).

16

| (13) | Komisija je zainteresirane strani obvestila o ponovnem začetku in jih pozvala k predložitvi pripomb. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je zainteresirane strani obvestila o ponovnem začetku in jih pozvala k predložitvi pripomb.

2.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (14) | Komisija je prejela pripombe industrije Unije in dveh proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je prejela pripombe industrije Unije in dveh proizvajalcev izvoznikov.

| (15) | Družba Jindal je trdila, da Komisija nacionalnim carinskim organom ne bi smela dati navodil, naj ne povrnejo in/ali odpustijo dajatev, ki so bile pobrane v skladu s sporno uredbo. Trdila je, da je položaj v obravnavani zadevi drugačen od tistega iz sodbe Deichmann (17). Družba Jindal je prav tako trdila, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti retroaktivno. Po mnenju družbe Jindal je bila sporna uredba v celoti razglašena za nično, kar pomeni, da je bila črtana iz pravnega reda Unije z retroaktivnim učinkom, medtem ko v sodbi Deichmann ni bilo nobenih dejavnikov, ki bi „lahko vplivali na veljavnost dokončne uredbe“. Poleg tega je družba Jindal trdila, da ima nezakonitost, ki je bila ugotovljena v zvezi z analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, za posledico „razglasitev celotne analize Komisije o vzročni zvezi za nično“. To po mnenju družbe Jindal pomeni, da dajatve v celoti ne bi smele biti uvedene ali ponovno uvedene, saj je bila celotna analiza škode in vzročne zveze pomanjkljiva. |
| --- | --- |

(15)

Družba Jindal je trdila, da Komisija nacionalnim carinskim organom ne bi smela dati navodil, naj ne povrnejo in/ali odpustijo dajatev, ki so bile pobrane v skladu s sporno uredbo. Trdila je, da je položaj v obravnavani zadevi drugačen od tistega iz sodbe Deichmann (17). Družba Jindal je prav tako trdila, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti retroaktivno. Po mnenju družbe Jindal je bila sporna uredba v celoti razglašena za nično, kar pomeni, da je bila črtana iz pravnega reda Unije z retroaktivnim učinkom, medtem ko v sodbi Deichmann ni bilo nobenih dejavnikov, ki bi „lahko vplivali na veljavnost dokončne uredbe“. Poleg tega je družba Jindal trdila, da ima nezakonitost, ki je bila ugotovljena v zvezi z analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, za posledico „razglasitev celotne analize Komisije o vzročni zvezi za nično“. To po mnenju družbe Jindal pomeni, da dajatve v celoti ne bi smele biti uvedene ali ponovno uvedene, saj je bila celotna analiza škode in vzročne zveze pomanjkljiva.

17

| (16) | Komisija je opozorila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso velja, da kadar Sodišče razglasi uredbo, ki dajatve nalaga, za nično, take dajatve nikoli niso bile zakonsko dolgovane v smislu člena 236 carinskega zakonika in jih morajo nacionalni carinski organi načeloma povrniti pod pogoji, določenimi v ta namen (18). Vendar pa je Sodišče menilo tudi, da je treba natančen obseg razglasitve ničnosti s sodbo Sodišča in zato obveznosti, ki izhajajo iz nje, določiti za vsak primer posebej, pri čemer se ne upošteva le izrek te sodbe, ampak tudi obrazložitev, ki je njegova nujna podlaga (19). Po razkritju je družba Jindal ponovila te trditve, ne da bi predložila nadaljnje utemeljitve. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je opozorila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso velja, da kadar Sodišče razglasi uredbo, ki dajatve nalaga, za nično, take dajatve nikoli niso bile zakonsko dolgovane v smislu člena 236 carinskega zakonika in jih morajo nacionalni carinski organi načeloma povrniti pod pogoji, določenimi v ta namen (18). Vendar pa je Sodišče menilo tudi, da je treba natančen obseg razglasitve ničnosti s sodbo Sodišča in zato obveznosti, ki izhajajo iz nje, določiti za vsak primer posebej, pri čemer se ne upošteva le izrek te sodbe, ampak tudi obrazložitev, ki je njegova nujna podlaga (19). Po razkritju je družba Jindal ponovila te trditve, ne da bi predložila nadaljnje utemeljitve.

18

19

| (17) | Splošno sodišče je v obravnavani zadevi postavilo pod vprašaj metodo izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal in njen učinek na vzročnost ter morebiten učinek na stopnjo škode v zvezi z družbo Jindal v točkah 192 do 195 sodbe. Vendar ti elementi niso izpodbijali veljavnosti vseh drugih ugotovitev iz sporne uredbe, ki lahko podprejo veljavnost ugotovitev Komisije o končni škodi, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodni izjavi 24. Tudi če bi bilo v ponovno začeti preiskavi ugotovljeno, da protidampinških dajatev ni treba ponovno naložiti, bi imeli carinski organi v vsakem primeru možnost, da povrnejo celoten znesek dajatev, ki so bile pobrane od sprejetja sporne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Splošno sodišče je v obravnavani zadevi postavilo pod vprašaj metodo izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal in njen učinek na vzročnost ter morebiten učinek na stopnjo škode v zvezi z družbo Jindal v točkah 192 do 195 sodbe. Vendar ti elementi niso izpodbijali veljavnosti vseh drugih ugotovitev iz sporne uredbe, ki lahko podprejo veljavnost ugotovitev Komisije o končni škodi, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodni izjavi 24. Tudi če bi bilo v ponovno začeti preiskavi ugotovljeno, da protidampinških dajatev ni treba ponovno naložiti, bi imeli carinski organi v vsakem primeru možnost, da povrnejo celoten znesek dajatev, ki so bile pobrane od sprejetja sporne uredbe.

| (18) | Poleg tega Sodišče dosledno zastopa stališče, da člen 10(1) osnovne protidampinške uredbe (20) ne preprečuje ponovne uvedbe protidampinških dajatev na podlagi aktov za uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredb, razglašenih za nične (21). Zato, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15 uredbe o registraciji, za nadaljevanje upravnega postopka in morebitno ponovno uvedbo dajatev ni mogoče šteti, da sta v nasprotju s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (22). Posledično je bila trditev družbe Jindal, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti, zavrnjena. |
| --- | --- |

(18)

Poleg tega Sodišče dosledno zastopa stališče, da člen 10(1) osnovne protidampinške uredbe (20) ne preprečuje ponovne uvedbe protidampinških dajatev na podlagi aktov za uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredb, razglašenih za nične (21). Zato, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15 uredbe o registraciji, za nadaljevanje upravnega postopka in morebitno ponovno uvedbo dajatev ni mogoče šteti, da sta v nasprotju s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (22). Posledično je bila trditev družbe Jindal, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti, zavrnjena.

20

21

22

| (19) | Družba Jindal je prav tako trdila, da mora Komisija spoštovati sodbo Sodišča in uporabiti dejanske cene družbe Jindal za prve neodvisne kupce. Poudarila je, da Komisija ne sme konstruirati cen prodajnih odvisnih družb industrije Unije. Trdila je, da bi bilo to v nasprotju s točko 187 sodbe, v kateri je Sodišče razsodilo: „[...] da bi morale biti cene, uporabljene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, cene, izpogajane z nepovezanimi kupci, in sicer cene, ki bi jih ti lahko upoštevali, da se prostovoljno odločijo, ali bodo kupovali izdelke industrije Unije ali izdelke zadevnih proizvajalcev izvoznikov, ne pa cene vmesne faze.“ V zvezi s tem je Komisija menila, da v zadevi Kazchrome (23), tj. viru, ki ga je Splošno sodišče citiralo v zadevi Jindal, Splošno sodišče ni šlo tako daleč, da bi navedlo kategorični zaključek, ki ga je zdaj sprejela družba Jindal (in sicer, da so v vseh primerih pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen pomembne dejanske cene, ki jih zaračunajo povezani prodajni subjekti proizvajalca izvoznika v EU). Dejansko je Splošno sodišče v zadevi Kazchrome pokazalo zadržanost, ko je navedlo, da „se ugotovitev, ki je rezultat zgoraj navedene obravnave, nanaša le na obravnavano zadevo“ (24). Komisija meni, da se lahko v okviru preučevanja cenovnih učinkov subvencioniranega uvoza prek posebnih izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen uporabijo cene CIF z vsemi stroški v pristaniščih carinjenja. Na tej ravni uvoz običajno konkurira cenam industrije Unije, saj se na tej ravni trgovci odločijo, ali bodo izdelek nabavljali pri industriji Unije ali proizvajalcih izvoznikih. Poskus ocene, kaj za namene izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen pomenijo te cene CIF z vsemi stroški v razmerah, kadar proizvajalec izvoznik prodaja prek povezanih subjektov v Uniji, se ne razlikuje od modela, pri katerem Komisija za primerjavo neposredno uporabi cene CIF z vsemi stroški, ki jih imajo proizvajalci izvozniki, kadar neposredno prodajajo v Unijo. Zato je treba sklicevanje na „izpogajane cene“ tako v zadevi Kazchrome in nato pozneje v zadevi Jindal razumeti v njihovem ustreznem kontekstu. |
| --- | --- |

(19)

Družba Jindal je prav tako trdila, da mora Komisija spoštovati sodbo Sodišča in uporabiti dejanske cene družbe Jindal za prve neodvisne kupce. Poudarila je, da Komisija ne sme konstruirati cen prodajnih odvisnih družb industrije Unije. Trdila je, da bi bilo to v nasprotju s točko 187 sodbe, v kateri je Sodišče razsodilo: „[...] da bi morale biti cene, uporabljene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, cene, izpogajane z nepovezanimi kupci, in sicer cene, ki bi jih ti lahko upoštevali, da se prostovoljno odločijo, ali bodo kupovali izdelke industrije Unije ali izdelke zadevnih proizvajalcev izvoznikov, ne pa cene vmesne faze.“ V zvezi s tem je Komisija menila, da v zadevi Kazchrome (23), tj. viru, ki ga je Splošno sodišče citiralo v zadevi Jindal, Splošno sodišče ni šlo tako daleč, da bi navedlo kategorični zaključek, ki ga je zdaj sprejela družba Jindal (in sicer, da so v vseh primerih pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen pomembne dejanske cene, ki jih zaračunajo povezani prodajni subjekti proizvajalca izvoznika v EU). Dejansko je Splošno sodišče v zadevi Kazchrome pokazalo zadržanost, ko je navedlo, da „se ugotovitev, ki je rezultat zgoraj navedene obravnave, nanaša le na obravnavano zadevo“ (24). Komisija meni, da se lahko v okviru preučevanja cenovnih učinkov subvencioniranega uvoza prek posebnih izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen uporabijo cene CIF z vsemi stroški v pristaniščih carinjenja. Na tej ravni uvoz običajno konkurira cenam industrije Unije, saj se na tej ravni trgovci odločijo, ali bodo izdelek nabavljali pri industriji Unije ali proizvajalcih izvoznikih. Poskus ocene, kaj za namene izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen pomenijo te cene CIF z vsemi stroški v razmerah, kadar proizvajalec izvoznik prodaja prek povezanih subjektov v Uniji, se ne razlikuje od modela, pri katerem Komisija za primerjavo neposredno uporabi cene CIF z vsemi stroški, ki jih imajo proizvajalci izvozniki, kadar neposredno prodajajo v Unijo. Zato je treba sklicevanje na „izpogajane cene“ tako v zadevi Kazchrome in nato pozneje v zadevi Jindal razumeti v njihovem ustreznem kontekstu.

23

24

| (20) | Družba Jindal je prav tako trdila, da bi morala Komisija popraviti druge pomanjkljivosti in napake pri izračunih, ki so nastale po sprejetju sporne uredbe. Kot je Komisija pojasnila v obvestilu o ponovnem začetku, ugotovitve iz sporne uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar so bile zavrnjene s sodbo Splošnega sodišča ali pa jih Splošno sodišče ni preučilo, zaradi česar niso privedle do razglasitve sporne uredbe za nično, ostajajo v veljavi (25). Zato Komisiji ni treba preučiti trditev o vprašanjih, ki presegajo to, kar je Splošno sodišče razglasilo za nezakonito. |
| --- | --- |

(20)

Družba Jindal je prav tako trdila, da bi morala Komisija popraviti druge pomanjkljivosti in napake pri izračunih, ki so nastale po sprejetju sporne uredbe. Kot je Komisija pojasnila v obvestilu o ponovnem začetku, ugotovitve iz sporne uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar so bile zavrnjene s sodbo Splošnega sodišča ali pa jih Splošno sodišče ni preučilo, zaradi česar niso privedle do razglasitve sporne uredbe za nično, ostajajo v veljavi (25). Zato Komisiji ni treba preučiti trditev o vprašanjih, ki presegajo to, kar je Splošno sodišče razglasilo za nezakonito.

25

| (21) | Drugi proizvajalec izvoznik, Electrosteel Castings Ltd. (v nadaljnjem besedilu: ECL), je trdil, da bi bilo treba v primeru, če Komisija ugotovi, da uvoz družbe Jindal ni bil vzrok škode, povzročene industriji Unije, ponovno oceniti, ali bi bilo treba ohraniti ukrepe proti uvozu družbe ECL. Trdil je tudi, da bi bilo treba v primeru, če Komisija popravi stopnje v zvezi z družbo Jindal, popraviti tudi njegove stopnje. Ob podpori indijske vlade je družba ECL po razkritju ponovila te trditve in trdila, da je ponovni izračun njenih stopenj nujna posledica ponovnega začetka tega postopka. Komisija bi zato morala to izvesti po uradni dolžnosti. |
| --- | --- |

(21)

Drugi proizvajalec izvoznik, Electrosteel Castings Ltd. (v nadaljnjem besedilu: ECL), je trdil, da bi bilo treba v primeru, če Komisija ugotovi, da uvoz družbe Jindal ni bil vzrok škode, povzročene industriji Unije, ponovno oceniti, ali bi bilo treba ohraniti ukrepe proti uvozu družbe ECL. Trdil je tudi, da bi bilo treba v primeru, če Komisija popravi stopnje v zvezi z družbo Jindal, popraviti tudi njegove stopnje. Ob podpori indijske vlade je družba ECL po razkritju ponovila te trditve in trdila, da je ponovni izračun njenih stopenj nujna posledica ponovnega začetka tega postopka. Komisija bi zato morala to izvesti po uradni dolžnosti.

| (22) | Kar zadeva prvi zahtevek družbe ECL, je Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi 24, ugotovila, da ji v tem primeru ni treba ponovno izračunati stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo ECL. Komisija je po ponovnem izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal v skladu s pristopom iz oddelka 3.2 v nadaljevanju ugotovila, da še vedno obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo industrije Unije, kot je opisano v oddelku 3.4. Ta trditev je torej postala brezpredmetna. Komisija je zavrnila tudi drugi zahtevek, saj noben ponovni izračun stopenj za družbo ECL ne spada na področje uporabe tega postopka. Komisija je tudi ob predpostavki o ustreznosti trditve družbe ECL, da je bila njena stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu stopnje, določene za družbo Jindal v skladu s pristopom iz oddelka 3.2 ugotovila, da bi za ves indijski uvoz še vedno obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen, čeprav manjše. Takšna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen glede na posebne razmere na trgu za zadevni izdelek bi bila pomembna za ugotovitev, da je bil zadevni indijski uvoz resničen in bistven vzrok za ugotovljeno škodo. Komisija je nadalje obravnavala to vprašanje v oddelku 3.4. |
| --- | --- |

(22)

Kar zadeva prvi zahtevek družbe ECL, je Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi 24, ugotovila, da ji v tem primeru ni treba ponovno izračunati stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo ECL. Komisija je po ponovnem izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal v skladu s pristopom iz oddelka 3.2 v nadaljevanju ugotovila, da še vedno obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo industrije Unije, kot je opisano v oddelku 3.4. Ta trditev je torej postala brezpredmetna. Komisija je zavrnila tudi drugi zahtevek, saj noben ponovni izračun stopenj za družbo ECL ne spada na področje uporabe tega postopka. Komisija je tudi ob predpostavki o ustreznosti trditve družbe ECL, da je bila njena stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu stopnje, določene za družbo Jindal v skladu s pristopom iz oddelka 3.2 ugotovila, da bi za ves indijski uvoz še vedno obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen, čeprav manjše. Takšna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen glede na posebne razmere na trgu za zadevni izdelek bi bila pomembna za ugotovitev, da je bil zadevni indijski uvoz resničen in bistven vzrok za ugotovljeno škodo. Komisija je nadalje obravnavala to vprašanje v oddelku 3.4.

| (23) | Industrija Unije je trdila, da bi morala Komisija pri analizi škode upoštevati negativen cenovni učinek uvoza na industrijo Unije. Nasprotno pa je družba ECL po razkritju trdila, da takšna analiza presega obseg tega ponovno začetega postopka in se ne bi smela izvesti. Komisija je ugotovila, da je analiza znižanja cen sestavni del analize vzročne zveze, za katero je Splošno sodišče ugotovilo, da bi nanjo lahko vplivala zadevna napaka. Komisija je zato analizirala znižanje cen, kot je navedeno v oddelku 3.3 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(23)

Industrija Unije je trdila, da bi morala Komisija pri analizi škode upoštevati negativen cenovni učinek uvoza na industrijo Unije. Nasprotno pa je družba ECL po razkritju trdila, da takšna analiza presega obseg tega ponovno začetega postopka in se ne bi smela izvesti. Komisija je ugotovila, da je analiza znižanja cen sestavni del analize vzročne zveze, za katero je Splošno sodišče ugotovilo, da bi nanjo lahko vplivala zadevna napaka. Komisija je zato analizirala znižanje cen, kot je navedeno v oddelku 3.3 v nadaljevanju.

3.   PONOVNA PROUČITEV NELOJALNEGA NIŽANJA PRODAJNIH CEN/ZNIŽANJA CEN ZARADI ZADEVNEGA UVOZA IN STOPNJA ŠKODE V ZVEZI Z DRUŽBO JINDAL SAW LIMITED

PONOVNA PROUČITEV NELOJALNEGA NIŽANJA PRODAJNIH CEN/ZNIŽANJA CEN ZARADI ZADEVNEGA UVOZA IN STOPNJA ŠKODE V ZVEZI Z DRUŽBO JINDAL SAW LIMITED

3.1   Učinek prodaje družbe Jindal na določitev škode

Učinek prodaje družbe Jindal na določitev škode

| (24) | Komisija je opozorila, da je uvoz družbe Jindal v obdobju preiskave predstavljal le 20 % celotnega uvoza iz Indije. Sodba Splošnega sodišča ne vpliva na preostal uvoz. Z drugimi besedami, četudi bi se uvoz družbe Jindal izvzel iz ocene cenovnih učinkov, to ne bi vplivalo na ugotovitve o znatnem nelojalnem nižanju prodajnih cen (26) v zvezi z zelo pomembnim deležem zadevnega uvoza. V zvezi s tem je Komisija opozorila, da se tako upoštevanje cenovnih učinkov kot tudi ugotovitev, da je zadevni uvoz domači industriji Unije povzročil škodo, nanašata na celotni uvoz iz države ali držav (in ne na vsakega proizvajalca izvoznika posebej) (27). Zato je Komisija menila, da revizija izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal ni vplivala na sklep, da je na splošno prišlo do znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen zaradi indijskega uvoza. Zato napaka, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, ni bistveno vplivala na splošne ugotovitve iz prvotne preiskave. V tem smislu se vse ugotovitve o škodi iz prvotne preiskave vključijo in potrdijo. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je opozorila, da je uvoz družbe Jindal v obdobju preiskave predstavljal le 20 % celotnega uvoza iz Indije. Sodba Splošnega sodišča ne vpliva na preostal uvoz. Z drugimi besedami, četudi bi se uvoz družbe Jindal izvzel iz ocene cenovnih učinkov, to ne bi vplivalo na ugotovitve o znatnem nelojalnem nižanju prodajnih cen (26) v zvezi z zelo pomembnim deležem zadevnega uvoza. V zvezi s tem je Komisija opozorila, da se tako upoštevanje cenovnih učinkov kot tudi ugotovitev, da je zadevni uvoz domači industriji Unije povzročil škodo, nanašata na celotni uvoz iz države ali držav (in ne na vsakega proizvajalca izvoznika posebej) (27). Zato je Komisija menila, da revizija izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal ni vplivala na sklep, da je na splošno prišlo do znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen zaradi indijskega uvoza. Zato napaka, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, ni bistveno vplivala na splošne ugotovitve iz prvotne preiskave. V tem smislu se vse ugotovitve o škodi iz prvotne preiskave vključijo in potrdijo.

26

27

3.2   Določitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal

Določitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal

| (25) | Čeprav je Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi 24, menila, da učinek napake, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, ne bi vplival na ugotovitve Komisije v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen in škodo, je podrobneje preučila, ali bi še vedno obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal, tudi ob upoštevanju posebnih tržnih pogojev v tem primeru. |
| --- | --- |

(25)

Čeprav je Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi 24, menila, da učinek napake, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, ne bi vplival na ugotovitve Komisije v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen in škodo, je podrobneje preučila, ali bi še vedno obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen v zvezi z družbo Jindal, tudi ob upoštevanju posebnih tržnih pogojev v tem primeru.

| (26) | Splošno sodišče je navedlo, da se z obveznostjo objektivne preiskave učinka dampinškega uvoza, določeno v členu 3(2) osnovne protidampinške uredbe, zahteva, da se izvede poštena primerjava med cenama zadevnega izdelka in podobnega izdelka, ki ga je navedena industrija prodala na ozemlju Unije. Da se zagotovi poštenost te primerjave, je treba cene primerjati na isti ravni trgovanja (glej točko 176 zadeve T-301/16). |
| --- | --- |

(26)

Splošno sodišče je navedlo, da se z obveznostjo objektivne preiskave učinka dampinškega uvoza, določeno v členu 3(2) osnovne protidampinške uredbe, zahteva, da se izvede poštena primerjava med cenama zadevnega izdelka in podobnega izdelka, ki ga je navedena industrija prodala na ozemlju Unije. Da se zagotovi poštenost te primerjave, je treba cene primerjati na isti ravni trgovanja (glej točko 176 zadeve T-301/16).

| (27) | V zadevnem primeru obstajajo številne pomembne posebne značilnosti trga v zvezi z zadevnim izdelkom, ki so opisane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(27)

V zadevnem primeru obstajajo številne pomembne posebne značilnosti trga v zvezi z zadevnim izdelkom, ki so opisane v nadaljevanju.

3.2.1   Izdelek in zadevne družbe

Izdelek in zadevne družbe

| (28) | Zadevni izdelek so cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) (v nadaljnjem besedilu: cevi iz nodularnega litega železa), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke (v nadaljnjem besedilu: gole cevi) s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90 (oznaki TARIC 7303001010 in 7303009010). |
| --- | --- |

(28)

Zadevni izdelek so cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) (v nadaljnjem besedilu: cevi iz nodularnega litega železa), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke (v nadaljnjem besedilu: gole cevi) s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90 (oznaki TARIC 7303001010 in 7303009010).

| (29) | Komisija je opozorila, da sta dve (od treh) skupini družb, ki proizvajajo zadevni izdelek, sodelovali kot industrija Unije (predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje). Skupina SG PAM je prodajala neodvisnim kupcem v Uniji prek svojih treh proizvodnih družb v Franciji, Nemčiji in Španiji ter prek številnih prodajnih odvisnih družb v različnih državah članicah (28). Druga skupina proizvajalcev Unije, Duktus Rohrsysteme GmbH, je prodajala izdelke prek svoje nemške proizvodne družbe in prek ene prodajne odvisne družbe (29). Po drugi strani pa je družba Jindal zadevni izdelek v Uniji prodajala prek treh prodajnih odvisnih družb v Italiji, Španiji in Združenem kraljestvu (30). |
| --- | --- |

(29)

Komisija je opozorila, da sta dve (od treh) skupini družb, ki proizvajajo zadevni izdelek, sodelovali kot industrija Unije (predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje). Skupina SG PAM je prodajala neodvisnim kupcem v Uniji prek svojih treh proizvodnih družb v Franciji, Nemčiji in Španiji ter prek številnih prodajnih odvisnih družb v različnih državah članicah (28). Druga skupina proizvajalcev Unije, Duktus Rohrsysteme GmbH, je prodajala izdelke prek svoje nemške proizvodne družbe in prek ene prodajne odvisne družbe (29). Po drugi strani pa je družba Jindal zadevni izdelek v Uniji prodajala prek treh prodajnih odvisnih družb v Italiji, Španiji in Združenem kraljestvu (30).

28

29

30

3.2.2   Posebnosti trga s cevmi iz nodularnega litega železa v Uniji

Posebnosti trga s cevmi iz nodularnega litega železa v Uniji

(a)   
  Prodajni kanali/vrste kupcev

Prodajni kanali/vrste kupcev

| (30) | Glavna uporaba cevi iz nodularnega litega železa se nanaša na prenos vode in kanalizacijo. Zato družbe za oskrbo z vodo in obdelavo odpadnih voda navsezadnje predstavljajo večino povpraševanja po zadevnem izdelku. Te družbe uporabljajo cevi iz nodularnega litega železa v velikih infrastrukturnih projektih, njihovi nakupi pa so neposredno ali posredno predmet javnih naročil v okviru javnih razpisov. Kot je navedeno v pritožbi (31), se cevi iz nodularnega litega železa prodajajo bodisi neposredno izvajalcem ali podjetjem za oskrbo z vodo (tj. prodaja uporabnikom) ali posredno prek trgovcev (tj. prodaja distributerjem). Čeprav se velik delež cevi iz nodularnega litega železa najprej proda gradbenim družbam, te družbe sodelujejo na javnih razpisih družb za oskrbo z vodo in obdelavo odpadnih voda, zato je pritisk na cene v okviru razpisa skoraj vedno prisoten. Zato je prodaja cevi iz nodularnega litega železa na trgu Unije večinoma neposredno ali posredno povezana z razpisi v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(30)

Glavna uporaba cevi iz nodularnega litega železa se nanaša na prenos vode in kanalizacijo. Zato družbe za oskrbo z vodo in obdelavo odpadnih voda navsezadnje predstavljajo večino povpraševanja po zadevnem izdelku. Te družbe uporabljajo cevi iz nodularnega litega železa v velikih infrastrukturnih projektih, njihovi nakupi pa so neposredno ali posredno predmet javnih naročil v okviru javnih razpisov. Kot je navedeno v pritožbi (31), se cevi iz nodularnega litega železa prodajajo bodisi neposredno izvajalcem ali podjetjem za oskrbo z vodo (tj. prodaja uporabnikom) ali posredno prek trgovcev (tj. prodaja distributerjem). Čeprav se velik delež cevi iz nodularnega litega železa najprej proda gradbenim družbam, te družbe sodelujejo na javnih razpisih družb za oskrbo z vodo in obdelavo odpadnih voda, zato je pritisk na cene v okviru razpisa skoraj vedno prisoten. Zato je prodaja cevi iz nodularnega litega železa na trgu Unije večinoma neposredno ali posredno povezana z razpisi v različnih državah članicah.

31

| (31) | Skupina SG PAM je približno 75 % svojih izdelkov prodala uporabnikom, preostalih 25 % pa nepovezanim distributerjem. Družba Ductus je imela drugačno prodajno strukturo, saj je prodajala predvsem nepovezanim distributerjem (skoraj 90 % prodaje). Vendar je Komisija glede na to, da je prodaja družbe Duktus predstavljala le majhen delež prodaje industrije Unije, potrdila, da je bilo najmanj 65 % prodaje industrije Unije namenjeno neposredno uporabnikom. |
| --- | --- |

(31)

Skupina SG PAM je približno 75 % svojih izdelkov prodala uporabnikom, preostalih 25 % pa nepovezanim distributerjem. Družba Ductus je imela drugačno prodajno strukturo, saj je prodajala predvsem nepovezanim distributerjem (skoraj 90 % prodaje). Vendar je Komisija glede na to, da je prodaja družbe Duktus predstavljala le majhen delež prodaje industrije Unije, potrdila, da je bilo najmanj 65 % prodaje industrije Unije namenjeno neposredno uporabnikom.

| (32) | Družba Jindal je imela podobno strukturo prodaje kupcem kot industrija Unije, in sicer je prodala več kot 70 % svojih izdelkov uporabnikom in približno 30 % nepovezanim distributerjem. |
| --- | --- |

(32)

Družba Jindal je imela podobno strukturo prodaje kupcem kot industrija Unije, in sicer je prodala več kot 70 % svojih izdelkov uporabnikom in približno 30 % nepovezanim distributerjem.

| (33) | Zato je Komisija ugotovila, da sta družba Jindal in industrija Unije zadevni izdelek prodajali podobnim vrstam kupcev v podobnih razmerjih. |
| --- | --- |

(33)

Zato je Komisija ugotovila, da sta družba Jindal in industrija Unije zadevni izdelek prodajali podobnim vrstam kupcev v podobnih razmerjih.

(b)   
  Neposredna prodaja proizvajalcev v primerjavi s prodajo prek odvisnih družb

Neposredna prodaja proizvajalcev v primerjavi s prodajo prek odvisnih družb

| (34) | Skupina SG PAM je imela ozemeljsko prodajno strukturo, v kateri so se njeni subjekti osredotočili na lokalne trge, na katerih so bili prisotni. To je veljalo za proizvajalce skupine SG PAM in njene prodajne odvisne družbe. Družba SG PAM France je bila na primer edini subjekt skupine SG PAM, ki je neposredno prodajal končnim uporabnikom v Franciji. Četudi je določeno vrsto izdelka proizvedla družba SG PAM Germany ali Spain, je bila taka vrsta izdelka najprej interno ponovno prodana SG PAM France in šele nato je SG PAM France izdelek prodala končnemu uporabniku. Podobno je bila družba SG PAM Belgium edini prodajni subjekt v Belgiji [in Luksemburgu]; SG PAM UK v Združenem kraljestvu [in Irski]; SG PAM Italy samo v Italiji itd. Z drugimi besedami, trije proizvodni subjekti niso prodajali neposredno uporabnikom na trgih, na katerih so bili prisotni drugi proizvodni subjekti ali prodajna odvisna družba. Ta struktura odraža dejstvo, da trg temelji na razpisih, ki jih organizirajo občine / javna komunalna podjetja v državah članicah, zato je na vsakem trgu potrebna ustrezna zastopanost na področju prodaje. |
| --- | --- |

(34)

Skupina SG PAM je imela ozemeljsko prodajno strukturo, v kateri so se njeni subjekti osredotočili na lokalne trge, na katerih so bili prisotni. To je veljalo za proizvajalce skupine SG PAM in njene prodajne odvisne družbe. Družba SG PAM France je bila na primer edini subjekt skupine SG PAM, ki je neposredno prodajal končnim uporabnikom v Franciji. Četudi je določeno vrsto izdelka proizvedla družba SG PAM Germany ali Spain, je bila taka vrsta izdelka najprej interno ponovno prodana SG PAM France in šele nato je SG PAM France izdelek prodala končnemu uporabniku. Podobno je bila družba SG PAM Belgium edini prodajni subjekt v Belgiji [in Luksemburgu]; SG PAM UK v Združenem kraljestvu [in Irski]; SG PAM Italy samo v Italiji itd. Z drugimi besedami, trije proizvodni subjekti niso prodajali neposredno uporabnikom na trgih, na katerih so bili prisotni drugi proizvodni subjekti ali prodajna odvisna družba. Ta struktura odraža dejstvo, da trg temelji na razpisih, ki jih organizirajo občine / javna komunalna podjetja v državah članicah, zato je na vsakem trgu potrebna ustrezna zastopanost na področju prodaje.

| (35) | Družba Duktus je imela tudi lokalizirano prodajno strukturo, saj je prodala več kot 50 % svoje proizvodnje na domačem trgu, v Nemčiji. Družba Duktus je imela le eno prodajno odvisno družbo, tj. Duktus Czech Republic (v nadaljnjem besedilu: Duktus CZ), ki je prodajala samo na Češkem in Slovaškem. Prodaja družbe Duktus CZ je bila razmeroma majhna, in sicer je znašala približno 10 % celotne prodaje družbe Duktus. Družba Jindal je imela na teh dveh trgih le minimalno prodajo (manj kot 1 %). |
| --- | --- |

(35)

Družba Duktus je imela tudi lokalizirano prodajno strukturo, saj je prodala več kot 50 % svoje proizvodnje na domačem trgu, v Nemčiji. Družba Duktus je imela le eno prodajno odvisno družbo, tj. Duktus Czech Republic (v nadaljnjem besedilu: Duktus CZ), ki je prodajala samo na Češkem in Slovaškem. Prodaja družbe Duktus CZ je bila razmeroma majhna, in sicer je znašala približno 10 % celotne prodaje družbe Duktus. Družba Jindal je imela na teh dveh trgih le minimalno prodajo (manj kot 1 %).

| (36) | Komisija je izvedla podrobno analizo cen za skupino SG PAM, da bi določila cenovne vzorce pri neposredni prodaji iz tovarne in posredni prodaji prek prodajnih odvisnih podjetij te skupine. Skupina SG PAM je daleč največji proizvajalec Unije in predstavlja 80 % prodaje sodelujočih proizvajalcev Unije v Uniji in 90 % proizvodnje (32). Komisija je primerjala prodajne cene 10 najbolj prodajanih vrst izdelka (33) za tri proizvodne družbe skupine SG PAM in dve največji prodajni odvisni družbi, ki prodajata podobne količine. Iz primerjave izhaja, da obstajajo znatne razlike pri cenah v okviru ene same vrste izdelka. Natančneje, prodajne odvisne družbe so imele pogosto nižje cene kot proizvajalci, ki so prodajali, prav tako pa je veljalo tudi nasprotno. To bi bilo mogoče pojasniti, ker se zdi, kot je bilo že pojasnjeno, da na trg zadevnega izdelka vplivajo razpisi. Glede na geografski trg se cena zadevne vrste izdelka lahko razlikuje. Kar zadeva geografske trge, je Komisija ugotovila, da se je na zadevnem geografskem trgu načeloma uporabljal le en prodajni kanal, kot je opisano v uvodni izjavi 34. Zato na istem geografskem trgu za reprezentativne količine ni bilo mogoče izvesti primerjave cenovnih vzorcev med prodajo proizvodnih družb in prodajo prek domačih prodajnih subjektov. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je izvedla podrobno analizo cen za skupino SG PAM, da bi določila cenovne vzorce pri neposredni prodaji iz tovarne in posredni prodaji prek prodajnih odvisnih podjetij te skupine. Skupina SG PAM je daleč največji proizvajalec Unije in predstavlja 80 % prodaje sodelujočih proizvajalcev Unije v Uniji in 90 % proizvodnje (32). Komisija je primerjala prodajne cene 10 najbolj prodajanih vrst izdelka (33) za tri proizvodne družbe skupine SG PAM in dve največji prodajni odvisni družbi, ki prodajata podobne količine. Iz primerjave izhaja, da obstajajo znatne razlike pri cenah v okviru ene same vrste izdelka. Natančneje, prodajne odvisne družbe so imele pogosto nižje cene kot proizvajalci, ki so prodajali, prav tako pa je veljalo tudi nasprotno. To bi bilo mogoče pojasniti, ker se zdi, kot je bilo že pojasnjeno, da na trg zadevnega izdelka vplivajo razpisi. Glede na geografski trg se cena zadevne vrste izdelka lahko razlikuje. Kar zadeva geografske trge, je Komisija ugotovila, da se je na zadevnem geografskem trgu načeloma uporabljal le en prodajni kanal, kot je opisano v uvodni izjavi 34. Zato na istem geografskem trgu za reprezentativne količine ni bilo mogoče izvesti primerjave cenovnih vzorcev med prodajo proizvodnih družb in prodajo prek domačih prodajnih subjektov.

32

33

| (37) | Zato je Komisija sklenila, da neposredna prodaja pri proizvajalcu ali prodaja prek prodajnih subjektov proizvajalca nista imeli opaznega učinka na raven cen pri prodaji kupcu. Zlasti pri prodaji prek povezanega subjekta ni bilo ugotovljeno, da bi privedla do cen, ki bi bile višje kot pri prodaji neposredno pri proizvajalcu, pri čemer so razlogi za to pritisk na cene v okviru razpisa in različne ravni cen glede na geografsko lokacijo. Čeprav je imela industrija Unije na svojih domačih trgih končno prodajo, ki so jo izvajale njene proizvodne družbe, je bila ta prodaja namenjena isti vrsti kupcev kot prodaja njenih prodajnih odvisnih podjetij v drugih državah članicah. Zato je Komisija na podlagi te podrobne analize cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala na trgu Unije, ugotovila, da je treba neposredno prodajo in posredno prodajo prek prodajnih odvisnih družb obravnavati tako, kot da se izvajata na isti ravni trgovanja. |
| --- | --- |

(37)

Zato je Komisija sklenila, da neposredna prodaja pri proizvajalcu ali prodaja prek prodajnih subjektov proizvajalca nista imeli opaznega učinka na raven cen pri prodaji kupcu. Zlasti pri prodaji prek povezanega subjekta ni bilo ugotovljeno, da bi privedla do cen, ki bi bile višje kot pri prodaji neposredno pri proizvajalcu, pri čemer so razlogi za to pritisk na cene v okviru razpisa in različne ravni cen glede na geografsko lokacijo. Čeprav je imela industrija Unije na svojih domačih trgih končno prodajo, ki so jo izvajale njene proizvodne družbe, je bila ta prodaja namenjena isti vrsti kupcev kot prodaja njenih prodajnih odvisnih podjetij v drugih državah članicah. Zato je Komisija na podlagi te podrobne analize cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala na trgu Unije, ugotovila, da je treba neposredno prodajo in posredno prodajo prek prodajnih odvisnih družb obravnavati tako, kot da se izvajata na isti ravni trgovanja.

3.2.3   Splošni zaključek in stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal

Splošni zaključek in stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal

| (38) | Komisija je glede na navedeno ugotovila, da ima sektor cevi iz nodularnega litega železa več posebnosti, zaradi česar je lahko prišla do zaključka, da sta se prodaja industrije Unije in družbe Jindal izvajali na isti ravni trgovanja:






  — | industrija Unije in družba Jindal sta imeli podoben delež neposredne prodaje uporabnikom in posredne prodaje prek trgovcev/distributerjev (približno 70 %/30 %), |
| --- | --- | --- |

(38)

Komisija je glede na navedeno ugotovila, da ima sektor cevi iz nodularnega litega železa več posebnosti, zaradi česar je lahko prišla do zaključka, da sta se prodaja industrije Unije in družbe Jindal izvajali na isti ravni trgovanja:

—

industrija Unije in družba Jindal sta imeli podoben delež neposredne prodaje uporabnikom in posredne prodaje prek trgovcev/distributerjev (približno 70 %/30 %),

| — | cenovni vzorec pri neposredni prodaji proizvajalcev Unije nepovezanim kupcem se praviloma ni razlikoval od cenovnega vzorca prodaje, ki je bila izvedena prek njihovih prodajnih odvisnih družb, |
| --- | --- |

—

cenovni vzorec pri neposredni prodaji proizvajalcev Unije nepovezanim kupcem se praviloma ni razlikoval od cenovnega vzorca prodaje, ki je bila izvedena prek njihovih prodajnih odvisnih družb,

| — | zadevni trg temelji na razpisih in posledično skoraj vedno obstaja bistven pritisk na cene. Dodatnih stroškov zaradi obstoja povezanih prodajnih subjektov tako za proizvajalce izvoznike kot tudi za industrijo Unije ni bilo nujno mogoče prenesti na končne neodvisne kupce, kot je razvidno iz dejstva, da ni bilo nobene opazne razlike med cenovnimi vzorci za neposredno in posredno prodajo. |
| --- | --- |

—

zadevni trg temelji na razpisih in posledično skoraj vedno obstaja bistven pritisk na cene. Dodatnih stroškov zaradi obstoja povezanih prodajnih subjektov tako za proizvajalce izvoznike kot tudi za industrijo Unije ni bilo nujno mogoče prenesti na končne neodvisne kupce, kot je razvidno iz dejstva, da ni bilo nobene opazne razlike med cenovnimi vzorci za neposredno in posredno prodajo.

| (39) | Glede na ugotovitve Splošnega sodišča v zadevi T-301/16 in zlasti trditve iz točke 184 sodbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 3, Komisija ni našla dokazov, da so dodatni stroški in stopnje dobička prodajnih subjektov proizvajalcev Unije na splošno privedli do višjih cen za neodvisne kupce iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 36 in 37. Posebnosti trga v nekaterih primerih kažejo, da se stroški, ki jih ustvarijo prodajni subjekti posredniki, in dobiček ne morejo vedno odražati v ceni, kar drži za obravnavani primer, kot je Splošno sodišče tudi implicitno priznalo, tako da je dodalo besedo „na splošno“. |
| --- | --- |

(39)

Glede na ugotovitve Splošnega sodišča v zadevi T-301/16 in zlasti trditve iz točke 184 sodbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 3, Komisija ni našla dokazov, da so dodatni stroški in stopnje dobička prodajnih subjektov proizvajalcev Unije na splošno privedli do višjih cen za neodvisne kupce iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 36 in 37. Posebnosti trga v nekaterih primerih kažejo, da se stroški, ki jih ustvarijo prodajni subjekti posredniki, in dobiček ne morejo vedno odražati v ceni, kar drži za obravnavani primer, kot je Splošno sodišče tudi implicitno priznalo, tako da je dodalo besedo „na splošno“.

| (40) | Ne glede na to je Komisija, da bi spoštovala sodbo in zlasti izjave Splošnega sodišča iz točke 184 sodbe, preučila ali bi obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen tudi v primeru, če se izhaja iz primerjave cen za prvega neodvisnega kupca na ravni prodajnih subjektov, in sicer bodisi neposredno proizvodnih družb ali prodajnih odvisnih družb. To je bilo opravljeno brez poseganja v zgoraj navedene ugotovitve. |
| --- | --- |

(40)

Ne glede na to je Komisija, da bi spoštovala sodbo in zlasti izjave Splošnega sodišča iz točke 184 sodbe, preučila ali bi obstajalo nelojalno nižanje prodajnih cen tudi v primeru, če se izhaja iz primerjave cen za prvega neodvisnega kupca na ravni prodajnih subjektov, in sicer bodisi neposredno proizvodnih družb ali prodajnih odvisnih družb. To je bilo opravljeno brez poseganja v zgoraj navedene ugotovitve.

| (41) | Komisija je zato uporabila končne prodajne cene obeh strani (industrije Unije in družbe Jindal) za prvega neodvisnega kupca v Uniji, pri čemer so se upoštevale prilagoditve. Komisija je po potrebi to končno ceno za prvega neodvisnega kupca prilagodila, da so se upoštevali prevoz, zavarovanje, manipulativni stroški, stroški natovarjanja, stroški pakiranja, posojila, stroški garancije ter provizije med družbo, ki je izdelek prodala, in nepovezanim kupcem. Na podlagi tega je bila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen določena v višini 3,1 %. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je zato uporabila končne prodajne cene obeh strani (industrije Unije in družbe Jindal) za prvega neodvisnega kupca v Uniji, pri čemer so se upoštevale prilagoditve. Komisija je po potrebi to končno ceno za prvega neodvisnega kupca prilagodila, da so se upoštevali prevoz, zavarovanje, manipulativni stroški, stroški natovarjanja, stroški pakiranja, posojila, stroški garancije ter provizije med družbo, ki je izdelek prodala, in nepovezanim kupcem. Na podlagi tega je bila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen določena v višini 3,1 %.

| (42) | Tako je ponovna preučitev posebnega položaja v zvezi z družbo Jindal pokazala, da so prodajne cene družbe Jindal nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, čeprav na nižji ravni kot je bila določena v prvotni preiskavi. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, se lahko tako nelojalno nižanje prodajnih cen šteje za znatno v razmerah na trgu, kjer je pomembna cenovna občutljivost. |
| --- | --- |

(42)

Tako je ponovna preučitev posebnega položaja v zvezi z družbo Jindal pokazala, da so prodajne cene družbe Jindal nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, čeprav na nižji ravni kot je bila določena v prvotni preiskavi. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, se lahko tako nelojalno nižanje prodajnih cen šteje za znatno v razmerah na trgu, kjer je pomembna cenovna občutljivost.

3.3   Znižanje cen

Znižanje cen

| (43) | Komisija je v vsakem primeru menila, da bi zadevni uvoz še vedno izvajal negativne cenovne učinke na prodajo v Uniji, četudi bi bilo ugotovljeno, da je revidirana stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal nepomembna ali neustrezna. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je v vsakem primeru menila, da bi zadevni uvoz še vedno izvajal negativne cenovne učinke na prodajo v Uniji, četudi bi bilo ugotovljeno, da je revidirana stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal nepomembna ali neustrezna.

| (44) | Dampinški uvoz ima lahko znaten učinek na trg, zlasti če so izdelki homogeni in če je pomembna cenovna občutljivost. Cevi iz nodularnega litega železa so izdelki z visoko cenovno občutljivostjo in celo majhna razlika v ceni lahko pomembno vpliva na trg. |
| --- | --- |

(44)

Dampinški uvoz ima lahko znaten učinek na trg, zlasti če so izdelki homogeni in če je pomembna cenovna občutljivost. Cevi iz nodularnega litega železa so izdelki z visoko cenovno občutljivostjo in celo majhna razlika v ceni lahko pomembno vpliva na trg.

| (45) | Cevi iz nodularnega litega železa so proizvod, opredeljen s tehničnimi standardi. Zato je pri isti vrsti izdelka relativno malo razlik v kakovosti, zaradi česar so cene zelo pomemben dejavnik pri odločanju o nakupu. Poleg tega so glavni prodajni kanal neposredni in posredni razpisi, kjer je logika najnižjih cen izredno močna. Ta logika se uporablja pri neposredni udeležbi proizvajalcev in njihovih prodajnih odvisnih družb v razpisih, pa tudi pri posredni udeležbi, kjer se izdelki zagotovijo drugim družbam, ki sodelujejo v razpisih. Te družbe so običajno gradbena podjetja, ki se odzovejo na razpise javnih naročnikov (mestnih svetov, družb za oskrbo z vodo itd.). Ti razpisi vključujejo tako dobavo kot tudi namestitev cevi. Ker so razpisi običajno odprti za vse ponudnike, so bile vse družbe pod pritiskom, naj znižajo svoje cene in se uskladijo z najnižjim ponudnikom, da bi pridobile pogodbo. |
| --- | --- |

(45)

Cevi iz nodularnega litega železa so proizvod, opredeljen s tehničnimi standardi. Zato je pri isti vrsti izdelka relativno malo razlik v kakovosti, zaradi česar so cene zelo pomemben dejavnik pri odločanju o nakupu. Poleg tega so glavni prodajni kanal neposredni in posredni razpisi, kjer je logika najnižjih cen izredno močna. Ta logika se uporablja pri neposredni udeležbi proizvajalcev in njihovih prodajnih odvisnih družb v razpisih, pa tudi pri posredni udeležbi, kjer se izdelki zagotovijo drugim družbam, ki sodelujejo v razpisih. Te družbe so običajno gradbena podjetja, ki se odzovejo na razpise javnih naročnikov (mestnih svetov, družb za oskrbo z vodo itd.). Ti razpisi vključujejo tako dobavo kot tudi namestitev cevi. Ker so razpisi običajno odprti za vse ponudnike, so bile vse družbe pod pritiskom, naj znižajo svoje cene in se uskladijo z najnižjim ponudnikom, da bi pridobile pogodbo.

| (46) | V teh posebnih okoliščinah so se cene zadevnega izdelka znižale zaradi hitrega povečanja dampinškega uvoza iz Indije, kot je navedeno v uvodni izjavi 51 v nadaljevanju, in samo nelojalno nižanje prodajnih cen ni v celoti odražalo negativnega učinka dampinškega uvoza na ceno industrije Unije. Kot je pojasnjeno v sporni uredbi (34), sta se prodaja izdelkov in tržni delež industrije Indije v obdobju preiskave bistveno povečala, obseg prodaje industrije Unije pa se je zmanjšal veliko bolj kot potrošnja, prodaja industrije Unije se je zmanjšala za 11 %, njen tržni delež pa za 4 %. Zaradi stalnega pritiska, ki se je izvajal z dampinškim uvozom po nizkih cenah (35), industrija Unije ni mogla prilagoditi svojih prodajnih cen. |
| --- | --- |

(46)

V teh posebnih okoliščinah so se cene zadevnega izdelka znižale zaradi hitrega povečanja dampinškega uvoza iz Indije, kot je navedeno v uvodni izjavi 51 v nadaljevanju, in samo nelojalno nižanje prodajnih cen ni v celoti odražalo negativnega učinka dampinškega uvoza na ceno industrije Unije. Kot je pojasnjeno v sporni uredbi (34), sta se prodaja izdelkov in tržni delež industrije Indije v obdobju preiskave bistveno povečala, obseg prodaje industrije Unije pa se je zmanjšal veliko bolj kot potrošnja, prodaja industrije Unije se je zmanjšala za 11 %, njen tržni delež pa za 4 %. Zaradi stalnega pritiska, ki se je izvajal z dampinškim uvozom po nizkih cenah (35), industrija Unije ni mogla prilagoditi svojih prodajnih cen.

34

35

| (47) | Komisija je zato sklenila, da bi znižanje cen, ki ga v tem primeru povzroča zadevni uvoz, obstajalo ne glede na izpodbijanje obstoja nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je zato sklenila, da bi znižanje cen, ki ga v tem primeru povzroča zadevni uvoz, obstajalo ne glede na izpodbijanje obstoja nelojalnega nižanja prodajnih cen.

3.4   Vzročna povezava

Vzročna povezava

| (48) | Komisija je nadalje proučila, ali bi ob upoštevanju revidirane stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal in/ali drugih ugotovitev v zvezi z znižanjem cen še vedno obstajala vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo. Komisija je v zvezi s tem opozorila, da je uvoz družbe Jindal znašal le okrog 20 % dampinškega uvoza. Komisija je tudi ugotovila, da ponovno izračunana nižja stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za prodajo družbe Jindal ni spremenila dejstva, da je tudi ves drugi uvoz iz Indije nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 22, pri čemer se ugotovitve Splošnega sodišča niso nanašale na ta uvoz. Revidirana stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal, skupaj z znatno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ugotovljeno za večino uvoza iz Indije v prvotni preiskavi, potrjuje prvotno ugotovitev Komisije o obstoju znatne škode in vzročne zveze v tej zadevi. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je nadalje proučila, ali bi ob upoštevanju revidirane stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal in/ali drugih ugotovitev v zvezi z znižanjem cen še vedno obstajala vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo. Komisija je v zvezi s tem opozorila, da je uvoz družbe Jindal znašal le okrog 20 % dampinškega uvoza. Komisija je tudi ugotovila, da ponovno izračunana nižja stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za prodajo družbe Jindal ni spremenila dejstva, da je tudi ves drugi uvoz iz Indije nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 22, pri čemer se ugotovitve Splošnega sodišča niso nanašale na ta uvoz. Revidirana stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal, skupaj z znatno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ugotovljeno za večino uvoza iz Indije v prvotni preiskavi, potrjuje prvotno ugotovitev Komisije o obstoju znatne škode in vzročne zveze v tej zadevi.

| (49) | Komisija je nato opravila celovito analizo vzročne zveze med ugotovljeno škodo in celotnim dampinškim uvozom iz Indije, pri čemer je upoštevala tudi druge ugotovitve v zvezi z znižanjem cen. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je nato opravila celovito analizo vzročne zveze med ugotovljeno škodo in celotnim dampinškim uvozom iz Indije, pri čemer je upoštevala tudi druge ugotovitve v zvezi z znižanjem cen.

| (50) | Komisija je ugotovila, da je bila dobičkonosnost prodaje industrije Unije neodvisnim kupcem zelo nizka. Konkurenčni pritisk dampinškega uvoza je povzročil, da industrija Unije ni mogla ustrezno zvišati svojih cen, da bi izboljšala svoj finančni položaj. Nizka dobičkonosnost kaže, da je dampinški uvoz znižal cene industrije Unije in ji preprečil, da bi jih povišala in tako dosegla trajnostne ravni dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(50)

Komisija je ugotovila, da je bila dobičkonosnost prodaje industrije Unije neodvisnim kupcem zelo nizka. Konkurenčni pritisk dampinškega uvoza je povzročil, da industrija Unije ni mogla ustrezno zvišati svojih cen, da bi izboljšala svoj finančni položaj. Nizka dobičkonosnost kaže, da je dampinški uvoz znižal cene industrije Unije in ji preprečil, da bi jih povišala in tako dosegla trajnostne ravni dobičkonosnosti.

| (51) | Poleg tega se je obseg dampinškega uvoza kljub krčenju trga znatno povečal, kot je navedeno v sporni uredbi (uvodni izjavi 79 in 80). Dampinški uvoz se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 10 %. V zvezi s tem člen 3(6) osnovne protidampinške uredbe določa, da lahko že obseg dampinškega uvoza povzroči znatno škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(51)

Poleg tega se je obseg dampinškega uvoza kljub krčenju trga znatno povečal, kot je navedeno v sporni uredbi (uvodni izjavi 79 in 80). Dampinški uvoz se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 10 %. V zvezi s tem člen 3(6) osnovne protidampinške uredbe določa, da lahko že obseg dampinškega uvoza povzroči znatno škodo industriji Unije.

| (52) | Komisija je zato sklenila, da kljub nižji stopnji ponovno ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal celoten uvoz nelojalno niža prodajo industrije Unije. Zato je še vedno prisotna vzročna zveza med celotnim dampinškim uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Komisija je poleg tega sklenila, da je indijski uvoz povzročil znatno znižanje cen, zato se potrdijo prvotne ugotovitve glede škode/vzročne zveze, čeprav bi bilo mogoče ugotovitve o nelojalnem nižanju prodajnih cen v zvezi z zadevnim uvozom postaviti pod vprašaj. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je zato sklenila, da kljub nižji stopnji ponovno ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za družbo Jindal celoten uvoz nelojalno niža prodajo industrije Unije. Zato je še vedno prisotna vzročna zveza med celotnim dampinškim uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Komisija je poleg tega sklenila, da je indijski uvoz povzročil znatno znižanje cen, zato se potrdijo prvotne ugotovitve glede škode/vzročne zveze, čeprav bi bilo mogoče ugotovitve o nelojalnem nižanju prodajnih cen v zvezi z zadevnim uvozom postaviti pod vprašaj.

3.5   Stopnja škode

Stopnja škode

| (53) | Splošno sodišče je v točki 194 sodbe v zadevi T-301/16 ugotovilo, da ni mogoče izključiti, da bi bila stopnja škode za industrijo Unije določena na nižji ravni od stopnje dampinga, če bi Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen pravilno izračunala. |
| --- | --- |

(53)

Splošno sodišče je v točki 194 sodbe v zadevi T-301/16 ugotovilo, da ni mogoče izključiti, da bi bila stopnja škode za industrijo Unije določena na nižji ravni od stopnje dampinga, če bi Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen pravilno izračunala.

| (54) | Prvič, Komisija opozarja, da so bila pravila za določitev stopnje škode, ki so se uporabljala, ko je bila končana preiskava, ki je privedla do sprejetja ukrepov, spremenjena z Uredbo (EU) 2016/1036. Nova pravila izračun stopnje škode zahtevajo samo v izjemnih okoliščinah. |
| --- | --- |

(54)

Prvič, Komisija opozarja, da so bila pravila za določitev stopnje škode, ki so se uporabljala, ko je bila končana preiskava, ki je privedla do sprejetja ukrepov, spremenjena z Uredbo (EU) 2016/1036. Nova pravila izračun stopnje škode zahtevajo samo v izjemnih okoliščinah.

| (55) | Drugič, Komisija je opozorila, da so cilji analize nelojalnega nižanja prodajnih cen in določitve stopnje škode različni. Namen analize nelojalnega nižanja prodajnih cen je ugotoviti, ali zadevni uvoz vpliva na cene industrije Unije. Ugotovitve v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen so eden od elementov, ki jih Komisija upošteva pri analizi škode in vzročne zveze. Nasprotno pa je namen določitve stopnje škode preučiti, ali bi bila dajatev, nižja od ugotovljene stopnje dampinga, zadostna za odpravo škode. Drugače kot v primeru določanja škode in podrobnih obveznosti iz člena 3 osnovne protidampinške uredbe, zakonodajalec ni določil celovitega sklopa pravil o tem, kako naj bi Komisija ocenila takšno stopnjo dajatve. Člen 9 takrat veljavne protidampinške uredbe je zgolj določal, da „znesek protidampinške dajatve ne presega ugotovljene stopnje dampinga, moral pa bi biti manjši od te stopnje, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije“. V zadevnem primeru je Komisija izračunala ceno, ki je bila zadostna za kritje stroškov proizvodnje industrije Unije, povečanih za razumno stopnjo dobička (tako imenovano „neškodljivo ceno“). Ta cena je bila primerjana z uvozno ceno. Ta razlika v ceni je bila izražena kot odstotek cene CIF uvoženega izdelka, da bi se lahko ta odstotek ali stopnja primerjala z zneskom ugotovljenega dampinga (tudi izraženega na osnovi cen CIF). Dejansko se bo dajatev na osnovi stopnje škode ali stopnje dampinga vedno uvedla na ceno CIF uvoženih izdelkov pri njihovem carinjenju v Uniji. |
| --- | --- |

(55)

Drugič, Komisija je opozorila, da so cilji analize nelojalnega nižanja prodajnih cen in določitve stopnje škode različni. Namen analize nelojalnega nižanja prodajnih cen je ugotoviti, ali zadevni uvoz vpliva na cene industrije Unije. Ugotovitve v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen so eden od elementov, ki jih Komisija upošteva pri analizi škode in vzročne zveze. Nasprotno pa je namen določitve stopnje škode preučiti, ali bi bila dajatev, nižja od ugotovljene stopnje dampinga, zadostna za odpravo škode. Drugače kot v primeru določanja škode in podrobnih obveznosti iz člena 3 osnovne protidampinške uredbe, zakonodajalec ni določil celovitega sklopa pravil o tem, kako naj bi Komisija ocenila takšno stopnjo dajatve. Člen 9 takrat veljavne protidampinške uredbe je zgolj določal, da „znesek protidampinške dajatve ne presega ugotovljene stopnje dampinga, moral pa bi biti manjši od te stopnje, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije“. V zadevnem primeru je Komisija izračunala ceno, ki je bila zadostna za kritje stroškov proizvodnje industrije Unije, povečanih za razumno stopnjo dobička (tako imenovano „neškodljivo ceno“). Ta cena je bila primerjana z uvozno ceno. Ta razlika v ceni je bila izražena kot odstotek cene CIF uvoženega izdelka, da bi se lahko ta odstotek ali stopnja primerjala z zneskom ugotovljenega dampinga (tudi izraženega na osnovi cen CIF). Dejansko se bo dajatev na osnovi stopnje škode ali stopnje dampinga vedno uvedla na ceno CIF uvoženih izdelkov pri njihovem carinjenju v Uniji.

| (56) | Poleg tega se metodologija in podatki, ki so uporabljeni v okviru nelojalnega nižanja prodajnih cen, razlikujejo od tistih, ki se uporabljajo pri izračunih nelojalnega nižanja ciljnih cen. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen se izračuna za vrsto izdelka kot razlika med dejanskimi uvoznimi cenami proizvajalca izvoznika in dejanskimi cenami proizvajalcev Unije, izražena kot odstotek cene industrije Unije. Skupna tehtana stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen se nato izračuna kot razlika med dejanskimi uvoznimi cenami proizvajalca izvoznika in dejanskimi cenami proizvajalcev Unije, izražena kot odstotek „teoretičnih prihodkov“ proizvajalca izvoznika, tj. zneska, ki bi ga proizvajalec izvoznik zaslužil, če bi uvožene količine prodal po isti ceni kot proizvajalci Unije. Nasprotno pa se stopnja škode izračuna (tudi glede na vrsto izdelka) kot razlika med neškodljivo ceno industrije Unije in dejansko uvozno ceno, izražena kot odstotek dejanske vrednosti CIF proizvajalca izvoznika (torej dejanske vrednosti in ne teoretičnih prihodkov). |
| --- | --- |

(56)

Poleg tega se metodologija in podatki, ki so uporabljeni v okviru nelojalnega nižanja prodajnih cen, razlikujejo od tistih, ki se uporabljajo pri izračunih nelojalnega nižanja ciljnih cen. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen se izračuna za vrsto izdelka kot razlika med dejanskimi uvoznimi cenami proizvajalca izvoznika in dejanskimi cenami proizvajalcev Unije, izražena kot odstotek cene industrije Unije. Skupna tehtana stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen se nato izračuna kot razlika med dejanskimi uvoznimi cenami proizvajalca izvoznika in dejanskimi cenami proizvajalcev Unije, izražena kot odstotek „teoretičnih prihodkov“ proizvajalca izvoznika, tj. zneska, ki bi ga proizvajalec izvoznik zaslužil, če bi uvožene količine prodal po isti ceni kot proizvajalci Unije. Nasprotno pa se stopnja škode izračuna (tudi glede na vrsto izdelka) kot razlika med neškodljivo ceno industrije Unije in dejansko uvozno ceno, izražena kot odstotek dejanske vrednosti CIF proizvajalca izvoznika (torej dejanske vrednosti in ne teoretičnih prihodkov).

| (57) | Zato napaka pri ugotavljanju obstoja in zneska nelojalnega nižanja prodajnih cen za določenega proizvajalca izvoznika ne vpliva nujno samodejno na določitev stopnje škode za takega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(57)

Zato napaka pri ugotavljanju obstoja in zneska nelojalnega nižanja prodajnih cen za določenega proizvajalca izvoznika ne vpliva nujno samodejno na določitev stopnje škode za takega proizvajalca izvoznika.

| (58) | Komisija je ne glede na to ob upoštevanju točke 194 sodbe Splošnega sodišča pregledala stopnjo škode za družbo Jindal. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je ne glede na to ob upoštevanju točke 194 sodbe Splošnega sodišča pregledala stopnjo škode za družbo Jindal.

| (59) | Neškodljiva cena industrije Unije v običajnih okoliščinah temelji na proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, vključno s stroški PSA, s pribitkom razumnega dobička in je določena na ravni franko tovarna. Vendar Komisija v tem specifičnem primeru ni imela dovolj podrobnih in preverjenih informacij o proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, ki so potrebne za izračun stopnje škode, kot je opisano zgoraj. Komisija pa je po drugi strani razpolagala z informacijami, ki so vključevale tudi prodajne stroške in dobičke prodajnih subjektov proizvajalcev Unije. Glede na posebne okoliščine v tem primeru, zlasti številne razlike v vrstah proizvodov in posebne tehnične standarde/specifikacije, ki izhajajo iz razpisnih specifikacij, je bila neškodljiva cena izjemoma izračunana na podlagi končne prodajne cene glede na vrsto izdelka, pri čemer so se upoštevale prilagoditve, kot so opisane v uvodni izjavi 41, od katere je bil odštet dejanski dobiček, nato pa je bil dodan razumni dobiček. Glede na te posebne okoliščine se je z namenom izvrševanja sodbe izjemoma štelo za primerno, da se ta cena primerja s končno prodajno ceno družbe Jindal simetrično, tj. na ravni njenih povezanih uvoznikov, pri čemer se prav tako upoštevajo samo prilagoditve, kot so opisane v uvodni izjavi 41, vendar pa so vključeni še stroški PSA in morebitni dobiček. |
| --- | --- |

(59)

Neškodljiva cena industrije Unije v običajnih okoliščinah temelji na proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, vključno s stroški PSA, s pribitkom razumnega dobička in je določena na ravni franko tovarna. Vendar Komisija v tem specifičnem primeru ni imela dovolj podrobnih in preverjenih informacij o proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, ki so potrebne za izračun stopnje škode, kot je opisano zgoraj. Komisija pa je po drugi strani razpolagala z informacijami, ki so vključevale tudi prodajne stroške in dobičke prodajnih subjektov proizvajalcev Unije. Glede na posebne okoliščine v tem primeru, zlasti številne razlike v vrstah proizvodov in posebne tehnične standarde/specifikacije, ki izhajajo iz razpisnih specifikacij, je bila neškodljiva cena izjemoma izračunana na podlagi končne prodajne cene glede na vrsto izdelka, pri čemer so se upoštevale prilagoditve, kot so opisane v uvodni izjavi 41, od katere je bil odštet dejanski dobiček, nato pa je bil dodan razumni dobiček. Glede na te posebne okoliščine se je z namenom izvrševanja sodbe izjemoma štelo za primerno, da se ta cena primerja s končno prodajno ceno družbe Jindal simetrično, tj. na ravni njenih povezanih uvoznikov, pri čemer se prav tako upoštevajo samo prilagoditve, kot so opisane v uvodni izjavi 41, vendar pa so vključeni še stroški PSA in morebitni dobiček.

| (60) | Ponovno izračunana stopnja škode se tako določi pri 9,0 %. |
| --- | --- |

(60)

Ponovno izračunana stopnja škode se tako določi pri 9,0 %.

| (61) | Po razkritju je skupina SG PAM izpodbijala stopnjo škode, določeno na tej stopnji. Prvič, skupina SG PAM je trdila, da je Komisija s ponovnim izračunom stopnje škode prekomerno izvršila ugotovitve Sodišča, saj po njihovem mnenju Sodišče pri izračunu stopnje škode ni ugotovilo nobene napake. Drugič, skupina SG PAM je trdila, da predlagana stopnja škode ne bi odpravila škode, povzročene industriji Unije, saj bi bila ponovno vzpostavljena raven dajatve primerljiva z ravnijo dajatve za družbo ECL. Skupina SG PAM je na podlagi svojih tržnih informacij trdila, da taka raven dajatev ni vplivala na obseg ali na cene družbe ECL, zaradi česar skupina SG PAM ni mogla doseči neškodljive ravni cen in izboljšati svoje dobičkonosnosti. Komisija zato ne bi smela uporabljati pravila nižje dajatve ali pa bi morala pri izračunu za določitev stopnje škode uporabiti drugačno metodologijo. |
| --- | --- |

(61)

Po razkritju je skupina SG PAM izpodbijala stopnjo škode, določeno na tej stopnji. Prvič, skupina SG PAM je trdila, da je Komisija s ponovnim izračunom stopnje škode prekomerno izvršila ugotovitve Sodišča, saj po njihovem mnenju Sodišče pri izračunu stopnje škode ni ugotovilo nobene napake. Drugič, skupina SG PAM je trdila, da predlagana stopnja škode ne bi odpravila škode, povzročene industriji Unije, saj bi bila ponovno vzpostavljena raven dajatve primerljiva z ravnijo dajatve za družbo ECL. Skupina SG PAM je na podlagi svojih tržnih informacij trdila, da taka raven dajatev ni vplivala na obseg ali na cene družbe ECL, zaradi česar skupina SG PAM ni mogla doseči neškodljive ravni cen in izboljšati svoje dobičkonosnosti. Komisija zato ne bi smela uporabljati pravila nižje dajatve ali pa bi morala pri izračunu za določitev stopnje škode uporabiti drugačno metodologijo.

| (62) | V zvezi s prvo trditvijo je Komisija opozorila, kot je navedeno v uvodni izjavi 5, da je Splošno sodišče Komisiji izrecno naložilo, naj preuči, ali bi ponovni izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen vplival tudi na končno stopnjo dajatve zaradi morebitne spremembe stopnje škode. |
| --- | --- |

(62)

V zvezi s prvo trditvijo je Komisija opozorila, kot je navedeno v uvodni izjavi 5, da je Splošno sodišče Komisiji izrecno naložilo, naj preuči, ali bi ponovni izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen vplival tudi na končno stopnjo dajatve zaradi morebitne spremembe stopnje škode.

| (63) | Drugič, Komisija se je ponovno sklicevala na pravni okvir. V skladu s členom 9(4) takrat veljavne protidampinške uredbe „znesek protidampinške dajatve ne presega ugotovljene stopnje dampinga, moral pa bi biti manjši od te stopnje, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije“. Podobno je v tretjem pododstavku člena 15(1) osnovne protisubvencijske uredbe, ki je veljala v času te preiskave, določeno, da „znesek izravnalne dajatve ne sme preseči ugotovljenega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, vendar bi moral biti nižji od skupnega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije“. |
| --- | --- |

(63)

Drugič, Komisija se je ponovno sklicevala na pravni okvir. V skladu s členom 9(4) takrat veljavne protidampinške uredbe „znesek protidampinške dajatve ne presega ugotovljene stopnje dampinga, moral pa bi biti manjši od te stopnje, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije“. Podobno je v tretjem pododstavku člena 15(1) osnovne protisubvencijske uredbe, ki je veljala v času te preiskave, določeno, da „znesek izravnalne dajatve ne sme preseči ugotovljenega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, vendar bi moral biti nižji od skupnega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije“.

| (64) | Ta ponovno začeta protidampinška preiskava je bila izvedena vzporedno s protisubvencijsko preiskavo, v kateri je bil ponovno izračunan znesek subvencioniranja določen na 6 %. Glede na to, da sodba Sodišča ni vplivala na stopnjo dampinga v višini 19 % za družbo Jindal, sta sešteti stopnji subvencioniranja in dampinga višji od ponovno določene stopnje škode. |
| --- | --- |

(64)

Ta ponovno začeta protidampinška preiskava je bila izvedena vzporedno s protisubvencijsko preiskavo, v kateri je bil ponovno izračunan znesek subvencioniranja določen na 6 %. Glede na to, da sodba Sodišča ni vplivala na stopnjo dampinga v višini 19 % za družbo Jindal, sta sešteti stopnji subvencioniranja in dampinga višji od ponovno določene stopnje škode.

| (65) | Glede na navedeni pravni okvir sešteti stopnji izravnalne in protidampinške dajatve v skladu s pravilom nižje dajatve ne moreta preseči stopnje škode. Zato bo Komisija uvedla dokončno protidampinško dajatev poleg dokončne izravnalne dajatve le do ustrezne stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(65)

Glede na navedeni pravni okvir sešteti stopnji izravnalne in protidampinške dajatve v skladu s pravilom nižje dajatve ne moreta preseči stopnje škode. Zato bo Komisija uvedla dokončno protidampinško dajatev poleg dokončne izravnalne dajatve le do ustrezne stopnje odprave škode.

| (66) | Komisija je v prvotni preiskavi določila neškodljivo ceno za industrijo Unije, kot je opisano v uvodni izjavi 59. Ta cena je bila primerjana z uvozno ceno, razlika pa je bila izražena kot odstotek (v nadaljnjem besedilu: stopnja škode). Industrija Unije takrat ni izpodbijala dejstva, da je ta metodologija pravno ustrezna za odpravo takrat ugotovljene škode, povzročene industriji Unije. Pomisleki v zvezi z učinkovitostjo ukrepov glede na domnevne poznejše dogodke ne morejo ovreči zakonitosti te metodologije. Tudi zdaj ni razloga za odstopanje od te metodologije pri določanju stopnje dajatve brez napak, ki jih je ugotovilo Sodišče v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen, ki so vplivale tudi na stopnjo škode. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je v prvotni preiskavi določila neškodljivo ceno za industrijo Unije, kot je opisano v uvodni izjavi 59. Ta cena je bila primerjana z uvozno ceno, razlika pa je bila izražena kot odstotek (v nadaljnjem besedilu: stopnja škode). Industrija Unije takrat ni izpodbijala dejstva, da je ta metodologija pravno ustrezna za odpravo takrat ugotovljene škode, povzročene industriji Unije. Pomisleki v zvezi z učinkovitostjo ukrepov glede na domnevne poznejše dogodke ne morejo ovreči zakonitosti te metodologije. Tudi zdaj ni razloga za odstopanje od te metodologije pri določanju stopnje dajatve brez napak, ki jih je ugotovilo Sodišče v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen, ki so vplivale tudi na stopnjo škode.

| (67) | Zato je Komisija zavrnila te trditve. |
| --- | --- |

(67)

Zato je Komisija zavrnila te trditve.

4.   DOKONČNI UKREPI

DOKONČNI UKREPI

| (68) | Na podlagi sklepov v zvezi z dampingom, škodo in vzročno zvezo v tej ponovno začeti protidampinški preiskavi je treba ponovno uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja družba Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(68)

Na podlagi sklepov v zvezi z dampingom, škodo in vzročno zvezo v tej ponovno začeti protidampinški preiskavi je treba ponovno uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja družba Jindal Saw Limited.

| (69) | Ta preiskava je bila izvedena vzporedno s ponovno začeto protisubvencijsko preiskavo v zvezi z isto družbo in istim izdelkom, v kateri je Komisija določila znesek subvencioniranja, ki je bil nižji od stopnje odprave škode. Zato je Komisija uvedla izravnalne dajatve na ravni dokončnega zneska ugotovljenega subvencioniranja. Glede na to, da sta sešteti stopnji subvencioniranja in dampinga višji od ponovno določene stopnje škode, sešteti stopnji izravnalnih in protidampinških dajatev v skladu s pravilom nižje dajatve ne moreta preseči stopnje škode. Zato bo Komisija uvedla dokončno protidampinško dajatev poleg dokončne izravnalne dajatve le do ustrezne stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(69)

Ta preiskava je bila izvedena vzporedno s ponovno začeto protisubvencijsko preiskavo v zvezi z isto družbo in istim izdelkom, v kateri je Komisija določila znesek subvencioniranja, ki je bil nižji od stopnje odprave škode. Zato je Komisija uvedla izravnalne dajatve na ravni dokončnega zneska ugotovljenega subvencioniranja. Glede na to, da sta sešteti stopnji subvencioniranja in dampinga višji od ponovno določene stopnje škode, sešteti stopnji izravnalnih in protidampinških dajatev v skladu s pravilom nižje dajatve ne moreta preseči stopnje škode. Zato bo Komisija uvedla dokončno protidampinško dajatev poleg dokončne izravnalne dajatve le do ustrezne stopnje odprave škode.

| (70) | Na podlagi tega je stopnja uvedenih dajatev določena, kot sledi:











  Ime družbe | Znesek subvencioniranja | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Stopnja izravnalne dajatve | Stopnja protidampinške dajatve | Dajatve skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0 % | 19,0 % | 9,0 % | 6,0 % | 3,0 % | 9,0 % |

(70)

Na podlagi tega je stopnja uvedenih dajatev določena, kot sledi:

Ime družbe

Znesek subvencioniranja

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Stopnja izravnalne dajatve

Stopnja protidampinške dajatve

Dajatve skupaj

Jindal Saw Limited

6,0 %

19,0 %

9,0 %

6,0 %

3,0 %

9,0 %

| (71) | Revidirana stopnja protidampinških dajatev velja brez časovne prekinitve od začetka veljavnosti sporne uredbe (in sicer od 19. marca 2016 dalje). Carinski organi so dolžni pobrati ustrezen znesek na uvoz v zvezi z družbo Jindal Saw Limited ter povrniti kakršen koli presežni znesek, ki je bil pobran doslej v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(71)

Revidirana stopnja protidampinških dajatev velja brez časovne prekinitve od začetka veljavnosti sporne uredbe (in sicer od 19. marca 2016 dalje). Carinski organi so dolžni pobrati ustrezen znesek na uvoz v zvezi z družbo Jindal Saw Limited ter povrniti kakršen koli presežni znesek, ki je bil pobran doslej v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.

| (72) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (36) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(72)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (36) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

36

Uradnega lista Evropske unije

| (73) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(73)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Dokončna protidampinška dajatev se od 19. marca 2016 dalje naloži na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke („gole cevi“), ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90 (oznaki TARIC 7303001010 in 7303009010), s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja družba Jindal Saw Limited.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvaja družba Jindal Saw Limited, znaša 3 % (dodatna oznaka TARIC C054).

Člen 2

Vse dokončne protidampinške dajatve, ki jih je družba Jindal Saw Limited plačala v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/388 in ki presegajo dokončno protidampinško dajatev, določeno v členu 1, se povrnejo ali odpustijo.

Povračilo ali odpust dajatev se zahtevata pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Vsa povračila, do katerih je prišlo po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-301/16, Jindal Saw, izterjajo organi, ki so povračila izvedli, in sicer do zneska, določenega v členu 1(2).

Člen 3

Dokončna protidampinška dajatev, ki se naloži v skladu s členom 1, se pobere tudi na uvoz, ki je registriran v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe (EU) 2019/1250 o obveznosti registracije uvoza nekaterih cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije po ponovnem začetku preiskave za izvršbo sodb z dne 10. aprila 2019 v zadevah T-300/16 in T-301/16 glede izvedbenih uredb (EU) 2016/387 in (EU) 2016/388 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije.

Člen 4

Carinskim organom se odredi, da ustavijo registracijo uvoza, ki je bila določena v skladu s členom 1(1) Izvedbene uredbe (EU) 2019/1250, ki se s tem razveljavi.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. aprila 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/388 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 73, 18.3.2016, str. 53).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1369 z dne 11. avgusta 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/388 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 217, 12.8.2016, str. 4).

3

(4)  Sodba Splošnega sodišča (prvi razširjeni senat) z dne 10. aprila 2019, Jindal Saw Ltd in Jindal Saw Italia SpA/Evropska komisija, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234.

4

(5)  Raven franko tovarna pomeni, da so stroški prevoza odšteti, kadar je to upravičeno.

5

(6)  Zadeva T-301/16, točka 184.

6

(7)  Prav tam, točka 185.

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 343, 22.12.2009, str. 51) (nadomeščena z Uredbo (EU) 2016/1036).

8

(9)  Zadeva T-301/16, točka 193.

9

(10)  Prav tam, točka 194.

10

(11)  Združene zadeve 97, 193, 99 in 215/86, Asteris AE in drugi in Helenska republika/Komisija, [1988] Recueil, str. 2181, točki 27 in 28.

11

(12)  Zadeva C-415/96, Španija/Komisija, [1998] Recueil, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques/Svet, [2000] Recueil, str. I-8147, točke 80 do 85; zadeva T-301/01, Alitalia/Komisija, [2008] Recueil, str. II-1753, točki 99 in 142; združeni zadevi T-267/08 in T-279/08, Région Nord-Pas de Calais/Komisija, ECLI:EU:T:2011:209, točka 83.

12

(13)  Zadeva C-415/96, Španija/Komisija, [1998] Recueil, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P, Industries des Poudres Sphériques/Svet, [2000] Recueil, str. I-8147, točke 80 do 85.

13

(14)  Zadeva C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187, točka 79 in zadeva C-612/16, C & J Clark International Ltd proti Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, sodba z dne 19. junija 2019, točka 58.

14

(15)  Zadeva T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, točke 333–342.

15

(16)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1250 z dne 22. julija 2019 o obveznosti registracije uvoza nekaterih cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije po ponovnem začetku preiskave za izvršbo sodb z dne 10. aprila 2019 v zadevah T-300/16 in T-301/16 glede izvedbenih uredb (EU) 2016/387 in (EU) 2016/388 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 195, 23.7.2019, str. 13).

16

(17)  Zadeva C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187

17

(18)  Glej v tem smislu zadevo C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, in sodbi, ki sta citirani v točki 62 te sodbe, in sicer sodbo v zadevi C-351/04, Ikea Wholesale, z dne 27. septembra 2007, EU:C:2007:547, točke 66 do 69, in sodbo v zadevi C-365/15, Wortmann, z dne 18. januarja 2017, EU:C:2017:19, točka 34.

18

(19)  Sodba v zadevi C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, točka 63 in v tej točki citirana sodna praksa.

19

(20)  Uredba (EU) 2016/1036.

20

(21)  Sodba v zadevi C-256/16 Deichmann, EU:C:2018:187, točki 77 in 78, in sodba v zadevi C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, sodba z dne 19. junija 2019, točka 57.

21

(22)  Sodba v zadevi C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, točka 79, in sodba v zadevi C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, sodba z dne 19. junija 2019, točka 58.

22

(23)  Sodba z dne 30. novembra 2011, Transnational Company „Kazchrome“ in ENRC Marketing/Svet in Komisija, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704.

23

(24)  Sodba z dne 30. novembra 2011, Transnational Company „Kazchrome“ in ENRC Marketing/Svet in Komisija, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704, točka 68.

24

(25)  Zadeva T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, točke 333 do 342.

25

(26)  Glej uvodni izjavi 93 in 126 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/388 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: sporna uredba).

26

(27)  V zvezi s tem glej sodbo Splošnega sodišča (drugi senat) z dne 8. maja 2019 v zadevi T-749/16, Stemcor London, ECLI:EU:T:2019:310, točka 84 („Sodišče je namreč odločilo, da je treba škodo, ki jo proizvodnja s sedežem v Uniji utrpi zaradi uvoza po dampinških cenah, presojati celovito, ne da bi bilo treba in mogoče določiti posamični delež škode, ki jo je treba pripisati vsaki od odgovornih družb“).

27

(28)  Komisija je za poenostavitev preiskave vzorčila šest največjih prodajnih odvisnih družb skupine SG PAM.

28

(29)  Družba Duktus je prodajala tudi prek prodajne odvisne družbe v Češki republiki, vendar njeni podatki zaradi majhnega obsega niso bili preverjeni.

29

(30)  Preverjene so bile vse tri odvisne družbe družbe Jindal. Družba Jindal je imela tudi manj kot 3 % prodaje v Unijo neposredno iz Indije, in sicer na oddaljenih otokih Reunion in Mayotte, ki se štejeta za carinsko območje EU.

30

(31)  Prečiščena različica pritožbe, vložene 10. novembra 2014, na vpogled zainteresiranim stranem, str. 6.

31

(32)  Večji delež proizvodnje je pojasnjen z dejstvom, da je skupina SG PAM izvažala več kot družba Duktus.

32

(33)  Teh 10 vrst izdelka je predstavljalo več kot 30 % vse prodaje družbe SG PAM. Ker so bile vrste izdelka zelo razpršene, in sicer je najbolj prodajana vrsta izdelka predstavljala le 6 % celotne prodaje, medtem ko je deseta najbolje zastopana vrsta izdelka predstavljala le 2,7 %, je Komisija upoštevala 10 najbolj zastopanih vrst izdelka kot reprezentativne.

33

(34)  Glej uvodni izjavi 80 in 99 Izvedbene uredbe (EU) 2016/388 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije.

34

(35)  Dejstvo, da je bil indijski uvoz izveden po cenah, ki so bile nižje od prodaje Unije, je bilo razvidno iz preglednic v uvodni izjavi (82) (indijske uvozne cene) in (106) (povprečna cena na enoto v Uniji) sporne uredbe.

35

(36)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

36

---

SKLEPI

| 16.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 118/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 118/26

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/528

z dne 14. aprila 2020

o odobritvi nekaterih laboratorijev v Braziliji, Južni Koreji, na Kitajskem, Tajskem in v Združenih državah Amerike za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih dihurjih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2103)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2000/258/ES z dne 20. marca 2000 o imenovanju posebnega inštituta, pristojnega za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini (1), zlasti člena 3(2) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo 2000/258/ES je bil francoski laboratorij „Agence française de sécurité sanitaire des aliments“ (v nadaljnjem besedilu: AFSSA) v mestu Nancy v Franciji imenovan za posebni inštitut, pristojen za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiv proti steklini. AFSSA je zdaj združen z uradom „Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail“ (v nadaljnjem besedilu: ANSES) v Franciji. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo 2000/258/ES je bil francoski laboratorij „Agence française de sécurité sanitaire des aliments“ (v nadaljnjem besedilu: AFSSA) v mestu Nancy v Franciji imenovan za posebni inštitut, pristojen za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiv proti steklini. AFSSA je zdaj združen z uradom „Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail“ (v nadaljnjem besedilu: ANSES) v Franciji.

| (2) | Odločba 2000/258/ES med drugim določa, da mora ANSES oceniti laboratorije v tretjih državah, ki so predložili vloge za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini. |
| --- | --- |

(2)

Odločba 2000/258/ES med drugim določa, da mora ANSES oceniti laboratorije v tretjih državah, ki so predložili vloge za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini.

| (3) | Pristojni organ Brazilije je predložil vlogo za odobritev laboratorija „Núcleo de Pesquisas em Raiva do Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas da Universidade de São Paulo“. ANSES je za ta laboratorij pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019. |
| --- | --- |

(3)

Pristojni organ Brazilije je predložil vlogo za odobritev laboratorija „Núcleo de Pesquisas em Raiva do Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas da Universidade de São Paulo“. ANSES je za ta laboratorij pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019.

| (4) | Pristojni organ Kitajske je predložil vlogo za odobritev dveh laboratorijev: „Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)“ in „Animal Disease Diagnostic Center of the Institute of Animal Health of the Guangdong Academy of Agriculture Sciences“. ANSES je za ta laboratorija pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019. |
| --- | --- |

(4)

Pristojni organ Kitajske je predložil vlogo za odobritev dveh laboratorijev: „Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)“ in „Animal Disease Diagnostic Center of the Institute of Animal Health of the Guangdong Academy of Agriculture Sciences“. ANSES je za ta laboratorija pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019.

| (5) | Pristojni organ Kitajske je predložil vlogo za ponovno odobritev dveh laboratorijev: „National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)“ in „Centre for Rabies Antibody Assay of the Laboratory of Epidemiology of the Military Veterinary Research Institute of the Academy of Military Medical Sciences“. ANSES je za ta laboratorija pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019. |
| --- | --- |

(5)

Pristojni organ Kitajske je predložil vlogo za ponovno odobritev dveh laboratorijev: „National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)“ in „Centre for Rabies Antibody Assay of the Laboratory of Epidemiology of the Military Veterinary Research Institute of the Academy of Military Medical Sciences“. ANSES je za ta laboratorija pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019.

| (6) | Pristojni organ Južne Koreje je predložil vlogo za odobritev laboratorija „Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of Animal and Plant Quarantine Agency.“ ANSES je za ta laboratorij pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019. |
| --- | --- |

(6)

Pristojni organ Južne Koreje je predložil vlogo za odobritev laboratorija „Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of Animal and Plant Quarantine Agency.“ ANSES je za ta laboratorij pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019.

| (7) | Pristojni organ Tajske je predložil vlogo za odobritev laboratorija „National Institute of Animal Health“. ANSES je za ta laboratorij pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019. |
| --- | --- |

(7)

Pristojni organ Tajske je predložil vlogo za odobritev laboratorija „National Institute of Animal Health“. ANSES je za ta laboratorij pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019.

| (8) | Pristojni organ Združenih držav Amerike je predložil vlogo za ponovno odobritev laboratorija „Centers for Disease Control and Prevention of the Rabies Laboratory“. ANSES je za ta laboratorij pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019. |
| --- | --- |

(8)

Pristojni organ Združenih držav Amerike je predložil vlogo za ponovno odobritev laboratorija „Centers for Disease Control and Prevention of the Rabies Laboratory“. ANSES je za ta laboratorij pripravil in Komisiji predložil pozitivno ocenjevalno poročilo z dne 24. oktobra 2019.

| (9) | Te laboratorije bi bilo zato treba odobriti za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih dihurjih. |
| --- | --- |

(9)

Te laboratorije bi bilo zato treba odobriti za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih dihurjih.

| (10) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V skladu s členom 3(2) Odločbe 2000/258/ES se za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiv proti steklini pri psih, mačkah in belih dihurjih odobrijo naslednji laboratoriji:

| (a) | Núcleo de Pesquisas em Raiva
  Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas
  Universidade de São Paulo
  Av. Prof. Lineu Prestes, 1374, room 225
  05508-000 São Paulo
  Brazilija |
| --- | --- |

(a)

Núcleo de Pesquisas em Raiva

Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas

Universidade de São Paulo

Av. Prof. Lineu Prestes, 1374, room 225

05508-000 São Paulo

Brazilija

| (b) | Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)
  29 Qingfeng West Road. Biological Medicine Base, Daxing District,
  Peking
  Kitajska |
| --- | --- |

(b)

Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)

29 Qingfeng West Road. Biological Medicine Base, Daxing District,

Peking

Kitajska

| (c) | Animal Disease Diagnostic Center
  Institute of Animal Health, Guangdong Academy of Agriculture Sciences
  21 Baishigang Street, Tianhe District
  Guangzhou, Guangdong
  Kitajska |
| --- | --- |

(c)

Animal Disease Diagnostic Center

Institute of Animal Health, Guangdong Academy of Agriculture Sciences

21 Baishigang Street, Tianhe District

Guangzhou, Guangdong

Kitajska

| (d) | National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)
  Changchun Veterinary Research Institute,Chinese Academy of Agricultural Sciences
  666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District, Changchun, Jilin,
  Kitajska |
| --- | --- |

(d)

National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)

Changchun Veterinary Research Institute,Chinese Academy of Agricultural Sciences

666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District, Changchun, Jilin,

Kitajska

| (e) | Centre for Rabies Antibody Assay, Laboratory of Epidemiology, Military Veterinary Research Institute, Academy of Military Medical Sciences
  666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District
  Changchun, Jilin
  Kitajska |
| --- | --- |

(e)

Centre for Rabies Antibody Assay, Laboratory of Epidemiology, Military Veterinary Research Institute, Academy of Military Medical Sciences

666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District

Changchun, Jilin

Kitajska

| (f) | Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of the Animal and Plant Quarantine Agency
  177 Hyeoksin 8-ro, Gimcheon-si, Gyeongsangbuk-do, 39660,
  Južna Koreja |
| --- | --- |

(f)

Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of the Animal and Plant Quarantine Agency

177 Hyeoksin 8-ro, Gimcheon-si, Gyeongsangbuk-do, 39660,

Južna Koreja

| (g) | Centers for Disease Control and Prevention
  Rabies Laboratory
  1600 Clifton Road, NE, Atlanta, GA 30333,
  Združene države Amerike |
| --- | --- |

(g)

Centers for Disease Control and Prevention

Rabies Laboratory

1600 Clifton Road, NE, Atlanta, GA 30333,

Združene države Amerike

| (h) | The National Institute of Animal Health
  50/2 Kasteklang, Ladjao, Chatuchak
  Bangkok 10900
  Tajska |
| --- | --- |

(h)

The National Institute of Animal Health

50/2 Kasteklang, Ladjao, Chatuchak

Bangkok 10900

Tajska

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 14. aprila 2020

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 79, 30.3.2000, str. 40.

1

---

| 16.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 118/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 118/29

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/529

z dne 15. aprila 2020

o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 o zaščitnih ukrepih zaradi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2369)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Unije z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/47 (3) je bil sprejet po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih, kjer gojijo perutnino, v nekaterih državah članicah ter potem, ko so navedene države članice v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (4) vzpostavile okužena in ogrožena območja. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/47 (3) je bil sprejet po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih, kjer gojijo perutnino, v nekaterih državah članicah ter potem, ko so navedene države članice v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (4) vzpostavile okužena in ogrožena območja.

| (2) | Izvedbeni sklep (EU) 2020/47 določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih države članice iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu vzpostavijo v skladu z Direktivo 2005/94/ES, obsegati vsaj območja, navedena kot okužena in ogrožena območja v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeni sklep (EU) 2020/47 določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih države članice iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu vzpostavijo v skladu z Direktivo 2005/94/ES, obsegati vsaj območja, navedena kot okužena in ogrožena območja v navedeni prilogi.

| (3) | Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/504 (5), in sicer po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 pri perutnini v Nemčiji in na Madžarskem, ki jih je bilo treba vključiti v navedeno prilogo. |
| --- | --- |

(3)

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/504 (5), in sicer po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 pri perutnini v Nemčiji in na Madžarskem, ki jih je bilo treba vključiti v navedeno prilogo.

| (4) | Od datuma sprejetja Izvedbenega sklepa (EU) 2020/504 je Madžarska obvestila Komisijo o dodatnih izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih, na katerih gojijo perutnino, v županijah Bács-Kiskun in Csongrád. |
| --- | --- |

(4)

Od datuma sprejetja Izvedbenega sklepa (EU) 2020/504 je Madžarska obvestila Komisijo o dodatnih izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih, na katerih gojijo perutnino, v županijah Bács-Kiskun in Csongrád.

| (5) | Nekateri novi izbruhi na Madžarskem so zunaj mej območij, ki so trenutno navedena v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47, in pristojni organi navedene države članice so sprejeli potrebne zahtevane ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli teh novih izbruhov. |
| --- | --- |

(5)

Nekateri novi izbruhi na Madžarskem so zunaj mej območij, ki so trenutno navedena v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47, in pristojni organi navedene države članice so sprejeli potrebne zahtevane ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli teh novih izbruhov.

| (6) | Komisija je v skladu z Direktivo 2005/94/ES proučila ukrepe, ki jih je sprejela Madžarska, ter presodila, da so meje novih okuženih in ogroženih območij, ki so jih vzpostavili pristojni organi navedene države članice, dovolj oddaljene od gospodarstev, na katerih so bili potrjeni nedavni izbruhi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8, ki so zunaj mej območij, ki so trenutno navedena v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v skladu z Direktivo 2005/94/ES proučila ukrepe, ki jih je sprejela Madžarska, ter presodila, da so meje novih okuženih in ogroženih območij, ki so jih vzpostavili pristojni organi navedene države članice, dovolj oddaljene od gospodarstev, na katerih so bili potrjeni nedavni izbruhi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8, ki so zunaj mej območij, ki so trenutno navedena v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47.

| (7) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Madžarsko takoj opredeliti nova okužena in ogrožena območja, ki jih je vzpostavila navedena država članica. Zato bi bilo treba za Madžarsko v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 navesti nova okužena in ogrožena območja. |
| --- | --- |

(7)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Madžarsko takoj opredeliti nova okužena in ogrožena območja, ki jih je vzpostavila navedena država članica. Zato bi bilo treba za Madžarsko v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 navesti nova okužena in ogrožena območja.

| (8) | V skladu s tem bi bilo treba spremeniti Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 in posodobiti regionalizacijo na ravni Unije z vključitvijo novih okuženih in ogroženih območij, ki jih je Madžarska vzpostavila v skladu z Direktivo 2005/94/ES, ter trajanje omejitev, ki se na njih izvajajo. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s tem bi bilo treba spremeniti Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 in posodobiti regionalizacijo na ravni Unije z vključitvijo novih okuženih in ogroženih območij, ki jih je Madžarska vzpostavila v skladu z Direktivo 2005/94/ES, ter trajanje omejitev, ki se na njih izvajajo.

| (9) | Izvedbeni sklep (EU) 2020/47 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Izvedbeni sklep (EU) 2020/47 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 je pomembno, da spremembe Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 iz tega sklepa začnejo veljati čim prej. |
| --- | --- |

(10)

Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 je pomembno, da spremembe Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 iz tega sklepa začnejo veljati čim prej.

| (11) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. aprila 2020

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/47 z dne 20. januarja 2020 o zaščitnih ukrepih zaradi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah (UL L 16, 21.1.2020, str. 31).

3

(4)  Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (UL L 10, 14.1.2006, str. 16).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/504 z dne 6. aprila 2020 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 o zaščitnih ukrepih zaradi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah (UL L 109, 7.4.2020, str. 17).

5

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

DEL A

Okužena območja v zadevnih državah članicah, kot so navedena v členih 1 in 2:

Država članica: Bolgarija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Municipality of Maritsa






  — | Trilistnik |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

Plovdiv region:

Municipality of Maritsa

—

Trilistnik

5.4.2020

Kurdzali region:

Municipality of Kurdzali

| — | Perperek |
| --- | --- |

—

Perperek

| — | Mudrets |
| --- | --- |

—

Mudrets

| — | Visoka Polyana |
| --- | --- |

—

Visoka Polyana

| — | Kaloyantsi |
| --- | --- |

—

Kaloyantsi

| — | Svatbare |
| --- | --- |

—

Svatbare

| — | Kokiche |
| --- | --- |

—

Kokiche

| — | Dobrinovo |
| --- | --- |

—

Dobrinovo

| — | Chiflik |
| --- | --- |

—

Chiflik

5.4.2020

Država članica: Nemčija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide.
  In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.
  Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.
  Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.
  Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.
  Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.
  An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.
  Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.
  Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.
  Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.
  Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.
  Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief. | 13.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.
  Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das ‚Pumptief‘ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das ‚Pumptief‘, ‚Oetjetief‘ und ‚Schleitief‘ bis zur Kreuzung des ‚Schleitiefs‘ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich. | 13.4.2020 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde |
| Verbandsgemeinde Flechtingen
  Gemeinde: 39345 Bülstringen
  Ortsteil: Wieglitz/Ellersell | 23.4.2020 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39345 Uthmöden | 23.4.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide.

In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.

Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.

Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.

Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.

Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.

An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.

Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.

Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.

Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.

Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.

Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief.

13.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.

Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das ‚Pumptief‘ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das ‚Pumptief‘, ‚Oetjetief‘ und ‚Schleitief‘ bis zur Kreuzung des ‚Schleitiefs‘ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich.

13.4.2020

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde

Verbandsgemeinde Flechtingen

Gemeinde: 39345 Bülstringen

Ortsteil: Wieglitz/Ellersell

23.4.2020

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39345 Uthmöden

23.4.2020

Država članica: Madžarska

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád megye: |
| Balástya, Bócsa, Bordány, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Forráskút, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Orgovány, Petfőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Városföld és Zsana települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759, a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 2.5.2020 |
| Csongrád megye: |
| Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 valamint a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 28.4.2020 |
| Bács-kiskun megye: |
| Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 2.5.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

Bács-Kiskun és Csongrád megye:

Balástya, Bócsa, Bordány, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Forráskút, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Orgovány, Petfőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Városföld és Zsana települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759, a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

2.5.2020

Csongrád megye:

Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 valamint a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

28.4.2020

Bács-kiskun megye:

Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

2.5.2020

Država članica: Poljska

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim: |
| w gminie Krzeszyce miejscowość Muszkowo | 17.4.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim:

w gminie Krzeszyce miejscowość Muszkowo

17.4.2020

DEL B

Ogrožena območja v zadevnih državah članicah, kot so navedena v členih 1 in 3:

Država članica: Bolgarija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Municipality of Rakovski:






  — | Rakovski city |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

Plovdiv region:

Municipality of Rakovski:

—

Rakovski city

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Shishmantsi |
| --- | --- |

—

Shishmantsi

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

od 30.3.2020 do 15.4.2020

Municipality of Brezovo:

| — | Padarsko |
| --- | --- |

—

Padarsko

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

| — | Borets |
| --- | --- |

—

Borets

od 22.3.2020 do 15.4.2020

Municipality of Maritsa

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

od 6.4.2020 do 15.4.2020

The whole municipality of Brezovo

The whole municipality Rakovski exept the villiages listed in Part A

The whole municipality of Kaloyanovo

The whole municipality of Maritsa

The whole municipality of Suedinenie

Sadovo municipality

| — | Sadovo |
| --- | --- |

—

Sadovo

15.4.2020

Kurdzali region:

Municipality of urdzali

| — | Perperek |
| --- | --- |

—

Perperek

| — | Mudrets |
| --- | --- |

—

Mudrets

| — | Visoka Polyana |
| --- | --- |

—

Visoka Polyana

| — | Kaloyantsi |
| --- | --- |

—

Kaloyantsi

| — | Svatbare |
| --- | --- |

—

Svatbare

| — | Kokiche |
| --- | --- |

—

Kokiche

| — | Dobrinovo |
| --- | --- |

—

Dobrinovo

| — | Chiflik |
| --- | --- |

—

Chiflik

od 6.4.2020 do 15.4.2020

Kurdzhali municipality

| — | Chereshitsa |
| --- | --- |

—

Chereshitsa

| — | Zhinzifovo |
| --- | --- |

—

Zhinzifovo

| — | Krin |
| --- | --- |

—

Krin

| — | Murgovo |
| --- | --- |

—

Murgovo

| — | Bolyartsi |
| --- | --- |

—

Bolyartsi

| — | Zvinitsa |
| --- | --- |

—

Zvinitsa

| — | Zvezdelina |
| --- | --- |

—

Zvezdelina

| — | Shiroko pole |
| --- | --- |

—

Shiroko pole

| — | Zornitsa Skalishte |
| --- | --- |

—

Zornitsa Skalishte

| — | Gaskovo |
| --- | --- |

—

Gaskovo

| — | Oreshnitsa |
| --- | --- |

—

Oreshnitsa

| — | Zvezden |
| --- | --- |

—

Zvezden

| — | Chernyovtsi |
| --- | --- |

—

Chernyovtsi

| — | Bashchino |
| --- | --- |

—

Bashchino

| — | Rudina |
| --- | --- |

—

Rudina

| — | Tatkovo |
| --- | --- |

—

Tatkovo

| — | Sestrinsko |
| --- | --- |

—

Sestrinsko

| — | Miladinovo |
| --- | --- |

—

Miladinovo

| — | Lyulyakovo |
| --- | --- |

—

Lyulyakovo

| — | Strahil voyvoda |
| --- | --- |

—

Strahil voyvoda

| — | Byala Polyana |
| --- | --- |

—

Byala Polyana

| — | Gorna krepost |
| --- | --- |

—

Gorna krepost

| — | Dolna krepost |
| --- | --- |

—

Dolna krepost

| — | Konevo Dolishte |
| --- | --- |

—

Konevo Dolishte

| — | Maystorovo |
| --- | --- |

—

Maystorovo

| — | Zornitsa |
| --- | --- |

—

Zornitsa

| — | Gnyazdovo Bialka |
| --- | --- |

—

Gnyazdovo Bialka

| — | Most. |
| --- | --- |

—

Most.

15.4.2020

Haskovo region:

Haskovo municipality

| — | Maslinovo |
| --- | --- |

—

Maslinovo

| — | Gorno Voivodino s. |
| --- | --- |

—

Gorno Voivodino s.

Stambolovo municipality

| — | Balkan |
| --- | --- |

—

Balkan

| — | Popovets |
| --- | --- |

—

Popovets

| — | Svetoslav |
| --- | --- |

—

Svetoslav

| — | Byal kladenets |
| --- | --- |

—

Byal kladenets

| — | Putnikovo |
| --- | --- |

—

Putnikovo

15.4.2020

Država članica: Nemčija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide.
  In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.
  Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.
  Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.
  Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.
  Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.
  An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.
  Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.
  Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.
  Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.
  Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.
  Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief. | od 14.4.2020 do 22.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide, Hagermarsch, Hage, Berumbur, Aurich
  In der Gemeinde Hagermarsch beginnend an der Gabelung Theener Oststreek – Vierweg, dem Vierweg nördlich folgen, an der Kreuzung Osterdeicher Weg vorbei weiter nach Norden, dann an der Kreuzung rechts.
  Der Straße östlich folgen bis diese nach links abbiegt, dem Weg dann nördlich wieder folgen, bis er die Küste erreicht.
  Die Grenze verläuft an der Küste entlang bis zur Kreisgrenze Wittmund, folgt dann weiter der Kreisgrenze entlang bis zur Kreuzung Langefelder Grenzweg – Ricklefsche Trift in Aurich.
  Dem Ricklefsche Trift südlich folgen, bis sich diese mit der Straße Im Meerhusener Moor kreuzt. Letzterer südwestlich am Wald entlang bis zum Rockerstrift. Auf diesem weiter südlich gehen bis zum Aderkrutweg, diesen dann westlich weiter bis man auf die Dietrichsfelder Straße trifft.
  Von dort verläuft die Grenze per Luftlinie nach Westen durch den Meerhusener Wald bis zur Kreuzung Dornumer Straße – Stickerspittsweg.
  Dem Stickerspittsweg südwestlich bis zum Sandstrahlweg, die Grenze verläuft hier nordwestlich weiter bis zur Kreisgrenze Aurich/Wittmund.
  Der Kreisgrenze folgen bis zur Kreuzung Tannenhausener Weg – Mansfelder Weg.
  Dem Tannenhausener Weg westlich folgen bis zur Kreuzung Zum Ententeich, dann nördlich weiter bis zum Düwelsmeer, auf diesem nordwestlich bis die Kreuzung mit dem Kuhweg kommt.
  Dem Kuhweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Kuhweg – Rotdornweg, letzterem westlich folgen bis zur Kreuzung Röttweg.
  Dem Röttweg dann nördlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Weidenweg, dort westlich gehen bis dieser in den Kastanienweg mündet. Dem Kastanienweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Dorfstraße. Dort nördlich weiter mit dem Moorwegschloot bis dieser zum Ostermoordorfer Tog wird, diesem auch nördlich folgen zum Schulweg. Diesem westlich folgen bis zur Kreuzung Großheider Straße diesem nördlich folgen bis zur Kreuzung Linienweg.
  Auf dem Linienweg nordwestlich weiter bis zum Wald und dann dem Feldweg am Waldrand entlang bis zur Feldstraße. Dieser westlich zum Ende folgen, dann auf die Holtenbrück wechseln.
  Dort nördlich bis dieser in die Poststraße mündet.
  Der Poststraße nordwestlich bis zur Kreuzung mit Sandlage folgen. Dann Luftlinie Kreuzung Sandlage – Poststraße bis zur Kreuzung Hauptstraße – Holzdorfer Straße in Berumbur.
  Der Hauptstraße folgen nordwestlich bis diese in die Blandorfer Straße mündet. Dann Luftlinie von Kreuzung Hauptstraße – Blandorfer Straße bis zur Kreuzung Hagemarscher Straße – Alter Postweg.
  Dem Alten Postweg nordwestlich folgen bis Hagermarsch.
  Dann Luftlinie Feuerwehr Hagermarsch bis zum Lüttje Weg. Diesem nördlich folgen bis zum Theener Oststreek. Dann nordöstlich bis zur Kreuzung mit dem Vierweg, dem Startpunkt. | 22.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp
  Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das ‚Pumptief‘ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das ‚Pumptief‘, ‚Oetjetief‘ und ‚Schleitief‘ bis zur Kreuzung des ‚Schleitiefs‘ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich. | od 14.4.2020 do 22.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In dem wie folgt beschriebenen Beobachtungsgebiet fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Stadt Esens, Neuharlingersiel, Holtgast, Moorweg, Dunum, Ochersum, Blomberg, Neuschoo, Eversmeer, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.
  Der Bereich des Landkreises Wittmund, der westlich folgender Linie gelegen ist:
  Von der Nordsee bis zur Zuwegung ‚Ostbense Am Deich 25‘, dann die K7 ab dem Zusammentreffen mit der L5 von Ostbense über Hartward Richtung Esens, dort beim Zusammentreffen mit der L8 diese immer weiter in südliche Richtung über den Esenser Nordring, weiter auf der L8 bleibend Richtung Ogenbargen bis zur Grenze mit dem Landkreis Aurich. | 22.4.2020 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde |
| Verbandsgemeinde Flechtingen
  Gemeinde: 39345 Bülstringen
  Ortsteil: Wieglitz/Ellersell | od 24.4.2020 do 2.5.2020 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39345 Uthmöden | od 24.4.2020 do 2.5.2020 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39343 Bodendorf
  Ortsteil: 39345 Gut Detzel
  Ortsteil: 39340 Hütten
  Ortsteil: 39340 Lübberitz
  Ortsteil: 39345 Satuelle
  Ortsteil: 39343 Süplingen
  39340 Stadt Haldensleben | 2.5.2020 |
| Einheitsgemeinde Oebisfelde/Weferlingen
  Ortsteil: 39359 Keindorf | 2.5.2020 |
| Verbandsgemeinde Elbe-Heide
  Gemeinde Westheide
  Ortsteil: 39345 Born | 2.5.2020 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Altmarkkreis Salzwedel |
| Gemeinde Gardelegen
  Ortsteil: 39638 Jeseritz
  Ortsteil: 39638 Parleib
  Ortsteil: 39638 Potzehne
  Ortsteil: 39638 Roxförde | 2.5.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide.

In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.

Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.

Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.

Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.

Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.

An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.

Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.

Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.

Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.

Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.

Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief.

od 14.4.2020 do 22.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide, Hagermarsch, Hage, Berumbur, Aurich

In der Gemeinde Hagermarsch beginnend an der Gabelung Theener Oststreek – Vierweg, dem Vierweg nördlich folgen, an der Kreuzung Osterdeicher Weg vorbei weiter nach Norden, dann an der Kreuzung rechts.

Der Straße östlich folgen bis diese nach links abbiegt, dem Weg dann nördlich wieder folgen, bis er die Küste erreicht.

Die Grenze verläuft an der Küste entlang bis zur Kreisgrenze Wittmund, folgt dann weiter der Kreisgrenze entlang bis zur Kreuzung Langefelder Grenzweg – Ricklefsche Trift in Aurich.

Dem Ricklefsche Trift südlich folgen, bis sich diese mit der Straße Im Meerhusener Moor kreuzt. Letzterer südwestlich am Wald entlang bis zum Rockerstrift. Auf diesem weiter südlich gehen bis zum Aderkrutweg, diesen dann westlich weiter bis man auf die Dietrichsfelder Straße trifft.

Von dort verläuft die Grenze per Luftlinie nach Westen durch den Meerhusener Wald bis zur Kreuzung Dornumer Straße – Stickerspittsweg.

Dem Stickerspittsweg südwestlich bis zum Sandstrahlweg, die Grenze verläuft hier nordwestlich weiter bis zur Kreisgrenze Aurich/Wittmund.

Der Kreisgrenze folgen bis zur Kreuzung Tannenhausener Weg – Mansfelder Weg.

Dem Tannenhausener Weg westlich folgen bis zur Kreuzung Zum Ententeich, dann nördlich weiter bis zum Düwelsmeer, auf diesem nordwestlich bis die Kreuzung mit dem Kuhweg kommt.

Dem Kuhweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Kuhweg – Rotdornweg, letzterem westlich folgen bis zur Kreuzung Röttweg.

Dem Röttweg dann nördlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Weidenweg, dort westlich gehen bis dieser in den Kastanienweg mündet. Dem Kastanienweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Dorfstraße. Dort nördlich weiter mit dem Moorwegschloot bis dieser zum Ostermoordorfer Tog wird, diesem auch nördlich folgen zum Schulweg. Diesem westlich folgen bis zur Kreuzung Großheider Straße diesem nördlich folgen bis zur Kreuzung Linienweg.

Auf dem Linienweg nordwestlich weiter bis zum Wald und dann dem Feldweg am Waldrand entlang bis zur Feldstraße. Dieser westlich zum Ende folgen, dann auf die Holtenbrück wechseln.

Dort nördlich bis dieser in die Poststraße mündet.

Der Poststraße nordwestlich bis zur Kreuzung mit Sandlage folgen. Dann Luftlinie Kreuzung Sandlage – Poststraße bis zur Kreuzung Hauptstraße – Holzdorfer Straße in Berumbur.

Der Hauptstraße folgen nordwestlich bis diese in die Blandorfer Straße mündet. Dann Luftlinie von Kreuzung Hauptstraße – Blandorfer Straße bis zur Kreuzung Hagemarscher Straße – Alter Postweg.

Dem Alten Postweg nordwestlich folgen bis Hagermarsch.

Dann Luftlinie Feuerwehr Hagermarsch bis zum Lüttje Weg. Diesem nördlich folgen bis zum Theener Oststreek. Dann nordöstlich bis zur Kreuzung mit dem Vierweg, dem Startpunkt.

22.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp

Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das ‚Pumptief‘ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das ‚Pumptief‘, ‚Oetjetief‘ und ‚Schleitief‘ bis zur Kreuzung des ‚Schleitiefs‘ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich.

od 14.4.2020 do 22.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In dem wie folgt beschriebenen Beobachtungsgebiet fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Stadt Esens, Neuharlingersiel, Holtgast, Moorweg, Dunum, Ochersum, Blomberg, Neuschoo, Eversmeer, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.

Der Bereich des Landkreises Wittmund, der westlich folgender Linie gelegen ist:

Von der Nordsee bis zur Zuwegung ‚Ostbense Am Deich 25‘, dann die K7 ab dem Zusammentreffen mit der L5 von Ostbense über Hartward Richtung Esens, dort beim Zusammentreffen mit der L8 diese immer weiter in südliche Richtung über den Esenser Nordring, weiter auf der L8 bleibend Richtung Ogenbargen bis zur Grenze mit dem Landkreis Aurich.

22.4.2020

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde

Verbandsgemeinde Flechtingen

Gemeinde: 39345 Bülstringen

Ortsteil: Wieglitz/Ellersell

od 24.4.2020 do 2.5.2020

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39345 Uthmöden

od 24.4.2020 do 2.5.2020

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39343 Bodendorf

Ortsteil: 39345 Gut Detzel

Ortsteil: 39340 Hütten

Ortsteil: 39340 Lübberitz

Ortsteil: 39345 Satuelle

Ortsteil: 39343 Süplingen

39340 Stadt Haldensleben

2.5.2020

Einheitsgemeinde Oebisfelde/Weferlingen

Ortsteil: 39359 Keindorf

2.5.2020

Verbandsgemeinde Elbe-Heide

Gemeinde Westheide

Ortsteil: 39345 Born

2.5.2020

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Altmarkkreis Salzwedel

Gemeinde Gardelegen

Ortsteil: 39638 Jeseritz

Ortsteil: 39638 Parleib

Ortsteil: 39638 Potzehne

Ortsteil: 39638 Roxförde

2.5.2020

Država članica: Madžarska

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád megye: |
| Balástya, Bócsa, Bugac, Csólyospálos, Forráskút, Jászszentlászló, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Soltvadkert, Szank és Tázlár települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759 a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | od 3.5.2020 do 11.5.2020 |
| Délről az 55-ös út, nyugatról az 53-as út és 54-es út, északról a 44-es út, keletről az 5-ös út által határolt terület, ,a 46.860495 és 19.848759, a 46.800833 és 19.857222, a 46.30436 és 19.77187, a 46.22671 és 19.58741, a 46.3471 és 19.402476, 46.682057 és 19.49982 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területek, Kiskunfélegyháza, Pálmonostora, Pusztaszer, Kistelek, Balástya és Szatymaz 5-ös úttól keletre eső közigazgatási területei., Kiskunhalas teljes közigazgatási területe, valamint Imrehegy, Soltvadkert és Kiskőrös közigazgatási területének egy része. | 11.5.2020 |
| Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | od 29.4.2020 do 7.5.2020 |
| Bács-kiskun megye: |
| Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | od 3.5.2020 do 11.5.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

Bács-Kiskun és Csongrád megye:

Balástya, Bócsa, Bugac, Csólyospálos, Forráskút, Jászszentlászló, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Soltvadkert, Szank és Tázlár települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759 a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

od 3.5.2020 do 11.5.2020

Délről az 55-ös út, nyugatról az 53-as út és 54-es út, északról a 44-es út, keletről az 5-ös út által határolt terület, ,a 46.860495 és 19.848759, a 46.800833 és 19.857222, a 46.30436 és 19.77187, a 46.22671 és 19.58741, a 46.3471 és 19.402476, 46.682057 és 19.49982 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területek, Kiskunfélegyháza, Pálmonostora, Pusztaszer, Kistelek, Balástya és Szatymaz 5-ös úttól keletre eső közigazgatási területei., Kiskunhalas teljes közigazgatási területe, valamint Imrehegy, Soltvadkert és Kiskőrös közigazgatási területének egy része.

11.5.2020

Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

od 29.4.2020 do 7.5.2020

Bács-kiskun megye:

Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

od 3.5.2020 do 11.5.2020

Država članica: Poljska

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| W województwie dolnośląskim w mieście Wrocław: |
| — | osiedle Pawłowice; |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

W województwie dolnośląskim w mieście Wrocław:

—

osiedle Pawłowice;

| — | część osiedla Psie Pole - Zawidawie od zachodu ograniczona ul. Przedwiośnie, ul. Bora - Komorowskiego i ul. Gorlicką i od południa ograniczona ul. Kiełczowską. |
| --- | --- |

—

część osiedla Psie Pole - Zawidawie od zachodu ograniczona ul. Przedwiośnie, ul. Bora - Komorowskiego i ul. Gorlicką i od południa ograniczona ul. Kiełczowską.

6.4.2020

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim i słubickim:

w powiecie sulęcińskim:

| 1. | w gminie Krzeszyce miejscowości: Krępiny, Marianki, Zaszczytowo, Studzionka, Dzierżązna, Malta, Czartów, Krasnołęg, Świętojańsko, Krzeszyce, Karkoszów, Przemysław, Rudna, |
| --- | --- |

1.

w gminie Krzeszyce miejscowości: Krępiny, Marianki, Zaszczytowo, Studzionka, Dzierżązna, Malta, Czartów, Krasnołęg, Świętojańsko, Krzeszyce, Karkoszów, Przemysław, Rudna,

| 2. | w gminie Sulęcin miejscowości: Trzebów, Drogomin, |
| --- | --- |

2.

w gminie Sulęcin miejscowości: Trzebów, Drogomin,

| 3. | w gminie Słońsk miejscowości: Ownice, Lemierzyce, Lemierzycko, Grodzisk, Chartów, Jamno, Budzigniew, Polne |
| --- | --- |

3.

w gminie Słońsk miejscowości: Ownice, Lemierzyce, Lemierzycko, Grodzisk, Chartów, Jamno, Budzigniew, Polne

w powiecie słubickim:

| | w gminie Ośno Lubuskie miejscowości: Radachów, Trześniów, Kochań. |
| --- | --- |

w gminie Ośno Lubuskie miejscowości: Radachów, Trześniów, Kochań.

26.4.2020

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim:

w gminie Krzeszyce, miejscowość Muszkowo.

od 18.4.2020 do 26.4.2020

---