# Euroopa Liidu L 67/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 67 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik5. märts 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 67

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik5. märts 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2020/354, 4. märts 2020, millega kehtestatakse erisööda kasutusotstarvete loetelu ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2008/38/EÜ (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2020/355, 26. veebruar 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamisega vedelates taimeõliemulsioonides (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2020/356, 4. märts 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses polüsorbaatide (E 432–436) kasutamisega gaseeritud jookides (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/357, 4. märts 2020, millega muudetakse määrust (EL) 2018/395 õhupallipiloodi lubade osas (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/358, 4. märts 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/1976 purilennukipiloodi lubade osas (
  1
  ) | 57 |
| | * | KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/359, 4. märts 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ning haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (
  1
  ) | 82 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/360, 17. detsember 2019, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, milles käsitletakse plii kasutamist platineeritud plaatinaelektroodides, mida kasutatakse teatavateks juhtivuse mõõtmisteks (
  1
  ) | 109 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/361, 17. detsember 2019, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, milles käsitletakse kuuevalentse kroomi kasutamist absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi korrosioonitõrjevahendina (
  1
  ) | 112 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/362, 17. detsember 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa seoses erandiga, mis seisneb kuuevalentse kroomi kasutamises autoelamute absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi korrosioonitõrjevahendina (
  1
  ) | 116 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/363, 17. detsember 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa seoses teatavate eranditega plii ja pliiühendite kasutamise kohta osades (
  1
  ) | 119 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/364, 17. detsember 2019, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, milles käsitletakse kaadmiumi kasutamist teatavates kiirgustaluvusega videokaamerate saatetorudes (
  1
  ) | 122 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/365, 17. detsember 2019, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, milles käsitletakse plii kasutamist teatavate käeshoitavate sisepõlemismootorite joodistes ja pinnakatetes (
  1
  ) | 125 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/366, 17. detsember 2019, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis seisneb plii kasutamises termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis, mida kasutatakse teatavates in vitro diagnostika meditsiiniseadmetes vere ning muude kehavedelike ja -gaaside analüüsimiseks (
  1
  ) | 129 |
| | * | Komisjoni direktiiv (EL) 2020/367, 4. märts 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ III lisa seoses keskkonnamüra kahjuliku mõju hindamise meetodi kehtestamisega (
  1
  ) | 132 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/368, 3. märts 2020, millega kiidetakse heaks uluksigadel leviva sigade Aafrika katku likvideerimise programm Slovakkia teatavates piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1157 all)

   (
  1
  ) | 137 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/369, 4. märts 2020, millega antakse liidu tasandil tarbijate ja kauplejate huve esindavatele ühendustele õigus anda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2394 kohaseid välishoiatusi (
  1
  ) | 139 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2020/354, 4. märts 2020, millega kehtestatakse erisööda kasutusotstarvete loetelu ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2008/38/EÜ (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2020/355, 26. veebruar 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamisega vedelates taimeõliemulsioonides (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni määrus (EL) 2020/356, 4. märts 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses polüsorbaatide (E 432–436) kasutamisega gaseeritud jookides (
  1
  )

1

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/357, 4. märts 2020, millega muudetakse määrust (EL) 2018/395 õhupallipiloodi lubade osas (
  1
  )

1

34

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/358, 4. märts 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/1976 purilennukipiloodi lubade osas (
  1
  )

1

57

*

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/359, 4. märts 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ning haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (
  1
  )

1

82

DIREKTIIVID

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/360, 17. detsember 2019, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, milles käsitletakse plii kasutamist platineeritud plaatinaelektroodides, mida kasutatakse teatavateks juhtivuse mõõtmisteks (
  1
  )

1

109

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/361, 17. detsember 2019, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, milles käsitletakse kuuevalentse kroomi kasutamist absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi korrosioonitõrjevahendina (
  1
  )

1

112

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/362, 17. detsember 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa seoses erandiga, mis seisneb kuuevalentse kroomi kasutamises autoelamute absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi korrosioonitõrjevahendina (
  1
  )

1

116

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/363, 17. detsember 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa seoses teatavate eranditega plii ja pliiühendite kasutamise kohta osades (
  1
  )

1

119

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/364, 17. detsember 2019, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, milles käsitletakse kaadmiumi kasutamist teatavates kiirgustaluvusega videokaamerate saatetorudes (
  1
  )

1

122

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/365, 17. detsember 2019, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, milles käsitletakse plii kasutamist teatavate käeshoitavate sisepõlemismootorite joodistes ja pinnakatetes (
  1
  )

1

125

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2020/366, 17. detsember 2019, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis seisneb plii kasutamises termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis, mida kasutatakse teatavates in vitro diagnostika meditsiiniseadmetes vere ning muude kehavedelike ja -gaaside analüüsimiseks (
  1
  )

in vitro

1

129

*

Komisjoni direktiiv (EL) 2020/367, 4. märts 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ III lisa seoses keskkonnamüra kahjuliku mõju hindamise meetodi kehtestamisega (
  1
  )

1

132

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/368, 3. märts 2020, millega kiidetakse heaks uluksigadel leviva sigade Aafrika katku likvideerimise programm Slovakkia teatavates piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1157 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1157 all)

1

137

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/369, 4. märts 2020, millega antakse liidu tasandil tarbijate ja kauplejate huve esindavatele ühendustele õigus anda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2394 kohaseid välishoiatusi (
  1
  )

1

139

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/354,

4. märts 2020,

millega kehtestatakse erisööda kasutusotstarvete loetelu ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2008/38/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sööda turuleviimist ja kasutamist reguleeritakse määrusega (EÜ) nr 767/2009. Kõnealuse määruse artikli 9 kohaselt võib erisööta turustada üksnes siis, kui selle kasutusotstarve on esitatud erisööda kasutusotstarvete loetelus, mis on kehtestatud sama määruse artikli 10 kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Sööda turuleviimist ja kasutamist reguleeritakse määrusega (EÜ) nr 767/2009. Kõnealuse määruse artikli 9 kohaselt võib erisööta turustada üksnes siis, kui selle kasutusotstarve on esitatud erisööda kasutusotstarvete loetelus, mis on kehtestatud sama määruse artikli 10 kohaselt.

| (2) | Komisjoni direktiiviga 2008/38/EÜ (2) on kehtestatud eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni direktiiviga 2008/38/EÜ (2) on kehtestatud eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri.

| (3) | Direktiivi 2008/38/EÜ I lisa A osas on kehtestatud erisööta käsitlevad üldsätted. Pidades silmas teaduse ja tehnika arengut ning määrusega (EÜ) nr 767/2009 kehtestatud märgistamisnõudeid, tuleks kõnealused üldsätted läbi vaadata. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2008/38/EÜ I lisa A osas on kehtestatud erisööta käsitlevad üldsätted. Pidades silmas teaduse ja tehnika arengut ning määrusega (EÜ) nr 767/2009 kehtestatud märgistamisnõudeid, tuleks kõnealused üldsätted läbi vaadata.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklitega 11–17 on kehtestatud sööda turuleviimise, sealhulgas märgistamise uued põhimõtted ja eeskirjad. Sellest tulenevalt on direktiivi 2008/38/EÜ I lisa B osas esitatud eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekirja mitu kannet aegunud, eelkõige seetõttu, et veerus „Põhilised toiteomadused“ esitatud kirjeldused on puudulikud ja liiga üldised. Selliste kannete puhul on kontrolliasutustel väga raske kontrollida määruse (EÜ) nr 767/2009 sätetele vastavust, sealhulgas seda, kas konkreetse sööda koostis vastab kavandatud erisöötmise eesmärgile. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklitega 11–17 on kehtestatud sööda turuleviimise, sealhulgas märgistamise uued põhimõtted ja eeskirjad. Sellest tulenevalt on direktiivi 2008/38/EÜ I lisa B osas esitatud eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekirja mitu kannet aegunud, eelkõige seetõttu, et veerus „Põhilised toiteomadused“ esitatud kirjeldused on puudulikud ja liiga üldised. Selliste kannete puhul on kontrolliasutustel väga raske kontrollida määruse (EÜ) nr 767/2009 sätetele vastavust, sealhulgas seda, kas konkreetse sööda koostis vastab kavandatud erisöötmise eesmärgile.

| (5) | Komisjon on saanud mitu määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 10 kohaselt esitatud taotlust, milles palutakse muuta erisööda mitme kasututusotstarbega seonduvaid aegunud tingimusi. Need aegunud kanded, mille kohta ei ole taotlust esitatud või mille puhul taotlus tagasi võeti, tuleks välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on saanud mitu määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 10 kohaselt esitatud taotlust, milles palutakse muuta erisööda mitme kasututusotstarbega seonduvaid aegunud tingimusi. Need aegunud kanded, mille kohta ei ole taotlust esitatud või mille puhul taotlus tagasi võeti, tuleks välja jätta.

| (6) | Direktiivi 2008/38/EÜ I lisa B osas loetletud erisööda muude kasutusotstarvete puhul on vaja muuta sätteid, milles käsitletakse põhilisi toiteomadusi ja märgistamisel esitatavaid andmeid, et kohandada neid sätteid teaduse ja tehnika arenguga ning muuta sätted paremini jõustatavaks ja selgemaks. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2008/38/EÜ I lisa B osas loetletud erisööda muude kasutusotstarvete puhul on vaja muuta sätteid, milles käsitletakse põhilisi toiteomadusi ja märgistamisel esitatavaid andmeid, et kohandada neid sätteid teaduse ja tehnika arenguga ning muuta sätted paremini jõustatavaks ja selgemaks.

| (7) | Lisaks on komisjon saanud vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklile 10 esitatud taotlused lisada erisööda kasutusotstarvete loetellu konkreetseid kasutusotstarbeid, mis aitavad toetada energiaainevahetust ja lihaste toimimist rabdomüolüüsi korral ning mis pakuvad tuge stressirohketes olukordades, aidates vähendada stressist tulenevat käitumist. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on komisjon saanud vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklile 10 esitatud taotlused lisada erisööda kasutusotstarvete loetellu konkreetseid kasutusotstarbeid, mis aitavad toetada energiaainevahetust ja lihaste toimimist rabdomüolüüsi korral ning mis pakuvad tuge stressirohketes olukordades, aidates vähendada stressist tulenevat käitumist.

| (8) | Komisjon on teinud liikmesriikidele kättesaadavaks kõik taotlused koos toimikutega. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on teinud liikmesriikidele kättesaadavaks kõik taotlused koos toimikutega.

| (9) | Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee (edaspidi „komitee“) tõdes pärast kõnealuste taotluste juurde kuuluvate toimikute hindamist, et asjaomase sööda täpne koostis vastab asjaomasele kavandatud erisöötmise eesmärgile ja et söödal ei ole kahjulikku mõju loomade või inimeste tervisele, keskkonnale ega loomade heaolule. |
| --- | --- |

(9)

Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee (edaspidi „komitee“) tõdes pärast kõnealuste taotluste juurde kuuluvate toimikute hindamist, et asjaomase sööda täpne koostis vastab asjaomasele kavandatud erisöötmise eesmärgile ja et söödal ei ole kahjulikku mõju loomade või inimeste tervisele, keskkonnale ega loomade heaolule.

| (10) | Eelnevat arvesse võttes tuleks erisööda kasutusotstarvete loetelu ajakohastada. |
| --- | --- |

(10)

Eelnevat arvesse võttes tuleks erisööda kasutusotstarvete loetelu ajakohastada.

| (11) | Kuna ohutusnõuded ei eelda uute üldsätete ja erisööda kasutusotstarvete ajakohastatud loetelu viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekumeetmed, et vältida tarbetuid häireid kaubanduses ja ettevõtjatele tekitatavat asjatut halduskoormust. |
| --- | --- |

(11)

Kuna ohutusnõuded ei eelda uute üldsätete ja erisööda kasutusotstarvete ajakohastatud loetelu viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekumeetmed, et vältida tarbetuid häireid kaubanduses ja ettevõtjatele tekitatavat asjatut halduskoormust.

| (12) | Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks direktiiv 2008/38/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega, mis ei sisalda elemente, mis nõuaksid nende ülevõtmist liikmesriikide siseriiklikku õigusesse. Kõnealuse direktiivi viimased muudatused on juba mitmel korral tehtud määruste kaudu, sest siis puudub vajadus asjaomaste sätete ülevõtmiseks siseriiklikku õigusesse. Lisaks sellele on erisööda turuleviimise ja kasutamise üldnõuded sätestatud määruses (EÜ) nr 767/2009. |
| --- | --- |

(12)

Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks direktiiv 2008/38/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega, mis ei sisalda elemente, mis nõuaksid nende ülevõtmist liikmesriikide siseriiklikku õigusesse. Kõnealuse direktiivi viimased muudatused on juba mitmel korral tehtud määruste kaudu, sest siis puudub vajadus asjaomaste sätete ülevõtmiseks siseriiklikku õigusesse. Lisaks sellele on erisööda turuleviimise ja kasutamise üldnõuded sätestatud määruses (EÜ) nr 767/2009.

| (13) | Selleks et liikmesriigid saaksid teha vajalikke kohandusi, tuleks enne käesoleva määruse kohaldama hakkamist ette näha piisav ajavahemik. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et liikmesriigid saaksid teha vajalikke kohandusi, tuleks enne käesoleva määruse kohaldama hakkamist ette näha piisav ajavahemik.

| (14) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erisööta määruse (EÜ) nr 767/2009 tähenduses võib turustada üksnes juhul, kui:

| — | see vastab käesoleva määruse lisa A osas esitatud erisööta käsitlevatele üldnõuetele ja |
| --- | --- |

—

see vastab käesoleva määruse lisa A osas esitatud erisööta käsitlevatele üldnõuetele ja

| — | selle kasutusotstarve on lisatud käesoleva määruse lisa B ossa ning vastava kande sätted on täidetud. |
| --- | --- |

—

selle kasutusotstarve on lisatud käesoleva määruse lisa B ossa ning vastava kande sätted on täidetud.

Artikkel 2

Erandina artiklist 1 võib jätkuvalt turule lasta erisööta, mis vastab direktiivi 2008/38/EÜ sätetele, tingimusel et komisjonile on vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklile 10 esitatud kõnealuse direktiiviga ettenähtud kavandatud kasutuse taotlus enne 25. märtsi 2021 ning kuni komisjon teeb vastava taotluse kohta otsuse.

Artikkel 3

Erisööta, mis on märgistatud enne 25. märtsi 2022 kooskõlas enne 25. märtsi 2020 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 4

Direktiiv 2008/38/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 25. detsembrist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 229, 1.9.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/38/EÜ, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri (ELT L 62, 6.3.2008, lk 9).

2

---

LISA

A OSA

Erisööta käsitlevad üldnõuded

| 1. | Kui B osa 2. veerus on sama erisöötmise eesmärgi kohta märgitud mitu põhiliste toiteomaduste rühma ning need on eraldatud sõnadega „ja/või“, võib tootja B osa 1. veerus määratletud erisöötmise eesmärgil kasutada kas üht või mõlemat kõnealust põhiomaduste rühma. Mõlema variandi puhul on märgistamisel esitatavad andmed esitatud B osa 4. veerus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui B osa 2. veerus nimetatud põhilisel toiteomadusel on arvuline väärtus, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 17 lõike 2 sätteid ja kõnealuse määruse IV lisas määratletud lubatud erinevusi. Kui kõnealuses lisas ei ole asjaomase märgistuselemendi jaoks lubatud erinevust kindlaks määratud, lubatakse tehnilist kõrvalekallet +/– 15 %. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui söödalisandit on nimetatud B osa 2. või 4. veerus, kohaldatakse söödalisandi suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 (1) kohaseid kasutamise lubamist käsitlevaid sätteid ning söödalisandi kasutamine peab olema vastavuses konkreetse põhilise toiteomadusega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui B lisa 4. veerus nõutakse söödalisandina lubatud aine märkimist ning kõnealune veerg sisaldab märget „kokku“, tuleb pealkirja „analüütilised koostisosad“ all esitada aine kogusisaldus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/48/EÜ (2) kohaldamist, peavad B osa 4. veeru kohaselt esitatavad andmed olema kvantitatiivsed. |
| --- | --- |

5.

| 6. | B osa 5. veerus märgitud soovitatav kasutusaeg tähistab ajavahemikku, mille jooksul peaks söötmise eesmärk tavaliselt saavutatud olema. Kindlaksmääratud piirides võivad tootjad viidata täpsematele kasutusaegadele. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui erisööt on mõeldud mitme söötmise eesmärgi saavutamiseks, peab see vastama kõigi asjaomaste B osa kannete nõuetele. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Erisöödana kasutatava täiendsööda puhul tuleb kasutusjuhendis märkida juhised tasakaalus päevaratsiooni koostise kohta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kui erisööda asjakohaseks kasutusviisiks on individuaalne suukaudne manustamine booli kujul, siis tuleb see märkida vastava sööda veerus „Muud sätted“. Selline sööt peab sisaldama üksnes söödamaterjali ja söödalisandeid (kaasa arvatud võimalik kattekiht), kui asjakohases kandes ei ole sätestatud teisiti. Soovitatavalt manustab individuaalseks suukaudseks manustamiseks mõeldud sööta veterinaararst või muu pädev isik. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kui erisööt on viidud turule booli kujul ning tegemist on söödamaterjali või täiendsöödaga, mis on ette nähtud individuaalseks suukaudseks manustamiseks, mille puhul on toimeainete imendumine aeglane (st üle 24 tunni), näidatakse sööda märgistusel (kui seda kasutatakse) iga söödalisandi puhul, mille maksimaalne sisaldus täissöödas on kindlaks määratud, nende ainete booli kaudu eraldumise maksimaalne periood ja iga sellise söödalisandi päevas eralduv kogus. Booli turule viival söödakäitlejal peavad olema tõendid, et iga päev seedetraktis eralduva söödalisandi kogus ei ületa söödalisandi puhul kehtestatud maksimaalset sisaldust (kui see on kohaldatav) kg täissööda kohta kogu söötmisperioodi jooksul (aeglustatud imendumise mõju). Need tõendid peavad olema koostatud vastastikuse eksperdihinnangu meetodil või põhinema ettevõttesisel analüüsil. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Selliste kavandatud kasutuste puhul, kus 2. veerus esitatud teatavate söödalisandite sisaldus on täiendsööda puhul 100 korda suurem kui lubatud asjakohane kindlaksmääratud sisaldus täissöödas, ei tohi selliste söödalisandite sisaldus olla üle 500 korra suurem asjakohasest kindlaksmääratud sisaldusest täissöödas, välja arvatud juhul, kui kasutatakse booli, nagu on viidatud punktis 10. Sellise täiendsööda lisamine looma söödaratsiooni peab tagama, et sööda kogus, mida loom omastab, on vastavuses täissööda puhul kindlaksmääratud maksimaalse sisaldusega. |
| --- | --- |

11.

B OSA

Kasutusotstarvete loetelu

| Kande number | Erisöötmise eesmärk | Põhilised toiteomadused (GP1) | Loomaliik või -kategooria | Märgistamisel esitatavad andmed (GP2) | Soovitatav kasutusaeg | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 10 | Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral (3) | Kõrge kvaliteediga valgud ja fosfor ≤ 5 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4), ja toorvalgud ≤ 220 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4) | Koerad | — | Valguallikas/-allikad |

Kande number

Erisöötmise eesmärk

Põhilised toiteomadused (GP1)

Loomaliik või -kategooria

Märgistamisel esitatavad andmed (GP2)

Soovitatav kasutusaeg

Muud sätted

1

2

3

4

5

6

10

Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral (3)

Kõrge kvaliteediga valgud ja fosfor ≤ 5 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4), ja toorvalgud ≤ 220 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud)

Esialgu kuni 6 kuud (5)

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Soovitatav valkude seeduvus: vähemalt 85 %. |
| --- | --- |

2.

Soovitatav valkude seeduvus: vähemalt 85 %.

| 3. | Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

3.

Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| 4. | Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“. |
| --- | --- |

4.

Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“.

Fosfori väiksem imendumine lisatud lantaankarbonaatoktahüdraadi tõttu

Täiskasvanud koerad

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud)

| — | Lantaankarbonaatoktahüdraat |
| --- | --- |

—

Lantaankarbonaatoktahüdraat

Esialgu kuni kuus kuud (5)

| 1. | Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

1.

Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| 2. | Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“. |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“.

Kõrge kvaliteediga valgud ja fosfor ≤ 6,5 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4), ja toorvalgud ≤ 320 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Kassid

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud)

Esialgu kuni kuus kuud (5)

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Soovitatav valkude seeduvus: vähemalt 85 %. |
| --- | --- |

2.

Soovitatav valkude seeduvus: vähemalt 85 %.

| 3. | Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

3.

Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| 4. | Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“. |
| --- | --- |

4.

Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“.

Fosfori väiksem imendumine lisatud lantaankarbonaatoktahüdraadi tõttu

Täiskasvanud kassid

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud)

| — | Lantaankarbonaatoktahüdraat |
| --- | --- |

—

Lantaankarbonaatoktahüdraat

Esialgu kuni kuus kuud (5)

| 1. | Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

1.

Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| 2. | Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“. |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“.

Kõrge energiasisaldusega (üle 8,8 MJ/kg) sööt, mille niiskusesisaldus on 12 %.

Kergesti seeduvad ja meeldivamaitselised tärklise allikad.

Piiratud valgusisaldus: ≤ 106 g toorvalku ühes kg-s söödas, mille niiskusesisaldus on 12 %.

Naatriumisisaldus: 2 g naatriumi 100 kehamassi kg kohta päevas.

Eikosapentaeenhappe ja dokosaheksaeenhappe sisaldus kokku ≥ 0,2 g kehamassi 0,75 kg kohta päevas.

Hobuslased

| — | Valgud ja energiaallikad |
| --- | --- |

—

Valgud ja energiaallikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Eikosapentaeenhappe ja dokosaheksaeenhappe sisaldus kokku |
| --- | --- |

—

Eikosapentaeenhappe ja dokosaheksaeenhappe sisaldus kokku

Esialgu kuni 6 kuud.

Pikaajaliselt või probleemse olukorra lahenemiseni

| 1. | Sööta turustatakse täiendsöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täiendsöödana.

| 2. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse:

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| — | Täiendsööta ei tohi kasutada hüpernatreemia ja hüperkloreemia korral. |
| --- | --- |

—

Täiendsööta ei tohi kasutada hüpernatreemia ja hüperkloreemia korral.

| — | Täiendsööt peaks katma vähemalt 10–20 % päevasest energiavajadusest (ligikaudu 0,05–0,1 MJ kehamassi 0,75 kg kohta päevas). |
| --- | --- |

—

Täiendsööt peaks katma vähemalt 10–20 % päevasest energiavajadusest (ligikaudu 0,05–0,1 MJ kehamassi 0,75 kg kohta päevas).

| 3. | Annus peab tagama energiavaru vähemalt 0,62 MJ kehamassi 0,75 kg kohta päevas. |
| --- | --- |

3.

Annus peab tagama energiavaru vähemalt 0,62 MJ kehamassi 0,75 kg kohta päevas.

| 4. | Annus ei tohiks sisaldada üle 50 mg kaltsiumi kuivaine kg kohta päevas. |
| --- | --- |

4.

Annus ei tohiks sisaldada üle 50 mg kaltsiumi kuivaine kg kohta päevas.

| 5. | Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“. |
| --- | --- |

5.

Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“.

11

Oksalaadikivide tekkimisohu vähendamine

Väike kaltsiumisisaldus, väike D-vitamiini sisaldus ja uriini leelistavad omadused

Koerad ja kassid

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

| — | D-vitamiin (kokku) |
| --- | --- |

—

D-vitamiin (kokku)

| — | Hüdroksüproliin |
| --- | --- |

—

Hüdroksüproliin

| — | Uriini leelistavad ained |
| --- | --- |

—

Uriini leelistavad ained

Kuni 6 kuud

Märgistusel märgitakse:

„Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

12

Glükoosivaru reguleerimine (melliitdiabeet – Diabetes mellitus)

Suhkrud (mono- ja disahhariidid) kokku ≤ 62 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad ja kassid

| — | Süsivesikuallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Süsivesikuallikas/-allikad

| — | Vajaduse korral süsivesikute töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral süsivesikute töötlemisviis

| — | Tärklis |
| --- | --- |

—

Tärklis

| — | Suhkrud kokku |
| --- | --- |

—

Suhkrud kokku

| — | Fruktoos (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Fruktoos (kui on lisatud)

| — | Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud)

| — | Lühi- ja keskahelaliste rasvhapete allikas/allikad (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Lühi- ja keskahelaliste rasvhapete allikas/allikad (kui on lisatud)

Esialgu kuni 6 kuud

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Väike mono- ja disahhariidide sisaldus“. |
| --- | --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse:

—

„Väike mono- ja disahhariidide sisaldus“.

| — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

13

Koostisosa ja toitaine talumatuse vähendamine (6)

Valitud valguallikad ja piiratud arv valguallikaid

ja/või

hüdrolüüsitud valguallikas/-allikad

ja/või

valitud süsivesikute allikas/allikad

Koerad ja kassid

| — | Valguallikad ja vajaduse korral nende töötlemisviis (kui valku on lisatud) |
| --- | --- |

—

Valguallikad ja vajaduse korral nende töötlemisviis (kui valku on lisatud)

| — | Süsivesikute allikas/allikad ja vajaduse korral nende töötlemisviis (kui süsivesikuid on lisatud) |
| --- | --- |

—

Süsivesikute allikas/allikad ja vajaduse korral nende töötlemisviis (kui süsivesikuid on lisatud)

| — | Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatud rasvhapped (kui on lisatud)

3–8 nädalat: kui talumatuse tundemärgid kaovad, võib seda toitu esialgu kasutada kuni ühe aasta

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Soovitatav on kasutada mitte rohkem kui kolme peamist valguallikat. |
| --- | --- |

2.

Soovitatav on kasutada mitte rohkem kui kolme peamist valguallikat.

| 3. | Märgistusel märgitakse:






  — | Oluliste toiteomaduste sobiv kombinatsioon, nagu on ette nähtud. |
| --- | --- | --- |

3.

Märgistusel märgitakse:

—

Oluliste toiteomaduste sobiv kombinatsioon, nagu on ette nähtud.

| — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

14

Tsüstiinikivide tekkimisohu vähendamine

Uriini leelistavad omadused ja toorvalgu sisaldus ≤ 160 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

või

Piiratud tsüstiini ja tsüsteiinkivi sisaldust soodustavad valgud (nt kaseiin, hernevalk, sojavalk) ja toorvalk ≤ 220 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad

| — | Väävlit sisaldavad aminohapped (kokku) |
| --- | --- |

—

Väävlit sisaldavad aminohapped (kokku)

| — | Valguallikad |
| --- | --- |

—

Valguallikad

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Uriini leelistavad ained (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Uriini leelistavad ained (kui on lisatud)

Esialgu kuni 6 kuud

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Kasutusjuhendis märgitakse: |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendis märgitakse:

„Joogivesi peab olema alati kättesaadav“.

| 3. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Uriini leelistavad omadused ja väike valgusisaldus“ või „Valitud valkude vähene sisaldus“ (vastavalt vajadusele). |
| --- | --- | --- |

3.

Märgistusel märgitakse:

—

„Uriini leelistavad omadused ja väike valgusisaldus“ või „Valitud valkude vähene sisaldus“ (vastavalt vajadusele).

| — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| 4. | Veterinaararsti või toitumisspetsialisti jaoks: „Leelistavate omaduste all peetakse silmas seda, et söödanormid peaksid olema koostatud selliselt, et uriini pH-tase oleks vähemalt 7.“ |
| --- | --- |

4.

Veterinaararsti või toitumisspetsialisti jaoks: „Leelistavate omaduste all peetakse silmas seda, et söödanormid peaksid olema koostatud selliselt, et uriini pH-tase oleks vähemalt 7.“

15

Toiduga kosutamine, konvalestsents (7)

Kergesti seeduvad koostisosad

energiasisaldusega ≥ 3 520 kcal, toorvalgusisaldusega ≥ 250 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad

| — | Kergesti seeduvate koostisosade allikad, vajaduse korral ka nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvate koostisosade allikad, vajaduse korral ka nende töötlemisviis

| — | Energeetiline väärtus |
| --- | --- |

—

Energeetiline väärtus

Kuni looma kosumiseni

| 1. | Soovitatav nähtav seeduvus kuivaine puhul ≥ 80 % või orgaanilise aine puhul ≥ 85 %. |
| --- | --- |

1.

Soovitatav nähtav seeduvus kuivaine puhul ≥ 80 % või orgaanilise aine puhul ≥ 85 %.

| 2. | Tuubist manustatava lemmikloomatoidu puhul tuleb pakendile, tuubile või märgistusele märkida: „Manustatakse veterinaarjärelevalve all.“ |
| --- | --- |

2.

Tuubist manustatava lemmikloomatoidu puhul tuleb pakendile, tuubile või märgistusele märkida: „Manustatakse veterinaarjärelevalve all.“

| 3. | Märgistusel võib viidata eriolukorrale (eriolukordadele), milleks konkreetne lemmikloomatoit on mõeldud. |
| --- | --- |

3.

Märgistusel võib viidata eriolukorrale (eriolukordadele), milleks konkreetne lemmikloomatoit on mõeldud.

| 4. | Märgistusel märgitakse:
  „Suur energiasisaldus, suur oluliste toitainete ja kergesti seeduvate koostisosade kontsentratsioon.“ |
| --- | --- |

4.

Märgistusel märgitakse:

„Suur energiasisaldus, suur oluliste toitainete ja kergesti seeduvate koostisosade kontsentratsioon.“

Kergesti seeduvad koostisosad energiasisaldusega ≥ 3 520 kcal, toorvalgusisaldusega ≥ 270 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Kassid

16

Uraadikivide tekkimisohu vähendamine

Toorvalgusisaldusega ≤ 130 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4),

või

toorvalgusisaldusega ≤ 220 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4), ning valitud valguallikad

Koerad

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

Kuni 6 kuud, ent kusihappe ainevahetuse pöördumatute häirete korral kogu elu

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Valguallika valikul tuleb arvesse võtta valgu kvaliteeti ja puriinisisaldust. Valitud kvaliteetsed ja vähese puriinisisaldusega valguallikad on näiteks munad, kaseiin, sojavalgud ja maisigluteen. |
| --- | --- |

2.

Valguallika valikul tuleb arvesse võtta valgu kvaliteeti ja puriinisisaldust. Valitud kvaliteetsed ja vähese puriinisisaldusega valguallikad on näiteks munad, kaseiin, sojavalgud ja maisigluteen.

| 3. | Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“. |
| --- | --- |

3.

Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“.

| 4. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- | --- |

4.

Märgistusel märgitakse:

—

„Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| — | „Väike valgusisaldus“ või „Piiratud valgusisaldus ja valitud valguallikad“ (vastavalt vajadusele). |
| --- | --- |

—

„Väike valgusisaldus“ või „Piiratud valgusisaldus ja valitud valguallikad“ (vastavalt vajadusele).

Toorvalgusisaldusega ≤ 317 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Kassid

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Valguallika valikul tuleb arvesse võtta valgu kvaliteeti ja puriinisisaldust. Valitud kvaliteetsed ja vähese puriinisisaldusega valguallikad on näiteks munad, kaseiin, sojavalgud ja maisigluteen. |
| --- | --- |

2.

Valguallika valikul tuleb arvesse võtta valgu kvaliteeti ja puriinisisaldust. Valitud kvaliteetsed ja vähese puriinisisaldusega valguallikad on näiteks munad, kaseiin, sojavalgud ja maisigluteen.

| 3. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Märgistusel märgitakse:

—

„Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| — | „Piiratud valgusisaldus“. |
| --- | --- |

—

„Piiratud valgusisaldus“.

| 4. | Kasutusjuhendis märgitakse: „Vesi peab olema alati kättesaadav“. |
| --- | --- |

4.

Kasutusjuhendis märgitakse: „Vesi peab olema alati kättesaadav“.

17

Struviidikivide lahustamine (8)

Struviidi korral uriini küllastuvust vähendavad (9) omadused

ja/või

uriini happelisust soodustavad omadused  (10)

ning

magneesium ≤ 1,8 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad ja kassid

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriid |
| --- | --- |

—

Kloriid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

5–12 nädalat

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse:

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| — | „Struviidi korral uriini küllastuvust vähendavad omadused“ ja/või „Uriini happelisust soodustavad omadused“. |
| --- | --- |

—

„Struviidi korral uriini küllastuvust vähendavad omadused“ ja/või „Uriini happelisust soodustavad omadused“.

| 3. | Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav.“ |
| --- | --- |

3.

Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav.“

| 4. | Kui asjakohane pädev asutus seda nõuab, tuleb kättesaadavaks teha vastavusdeklaratsioon, milles kinnitatakse uriini küllastuvust vähendavate ja happelisust soodustavate omaduste esinemist vastava dieedi korral. |
| --- | --- |

4.

Kui asjakohane pädev asutus seda nõuab, tuleb kättesaadavaks teha vastavusdeklaratsioon, milles kinnitatakse uriini küllastuvust vähendavate ja happelisust soodustavate omaduste esinemist vastava dieedi korral.

18

Struviidikivi taastekkimisohu vähendamine (8)

Struviidi korral uriini küllastuvust vähendavate (9) omaduste või metastabiliseerivate omadustega (11) täissööt

ja/või

uriini happelisust soodustav dieet (10)

ning

magneesium ≤ 1,8 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad ja kassid

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriid |
| --- | --- |

—

Kloriid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

Esialgu kuni 6 kuud

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse:

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| — | „Struviidi korral uriini küllastuvust vähendavad omadused või metastabiliseerivad omadused“ ja/või „Uriini happelisust soodustavad omadused“. |
| --- | --- |

—

„Struviidi korral uriini küllastuvust vähendavad omadused või metastabiliseerivad omadused“ ja/või „Uriini happelisust soodustavad omadused“.

| 3. | Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“. |
| --- | --- |

3.

Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“.

| 4. | Kui asjakohane pädev asutus seda nõuab, tuleb kättesaadavaks teha vastavusdeklaratsioon, milles kinnitatakse uriini küllastuvust vähendavate või metastabiliseerivate ja/või happelisust soodustavate omaduste esinemist vastava dieedi korral. |
| --- | --- |

4.

Kui asjakohane pädev asutus seda nõuab, tuleb kättesaadavaks teha vastavusdeklaratsioon, milles kinnitatakse uriini küllastuvust vähendavate või metastabiliseerivate ja/või happelisust soodustavate omaduste esinemist vastava dieedi korral.

19

Seedehäirete vähendamine (12)

Kergesti seeduv dieet:

parem seeduvus

| — | väikse kiudainesisalduse korral (toorvalgusisaldus ≤ 44 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)):
  toorvalk ≥ 85 %
  toorrasv ≥ 90 % |
| --- | --- |

—

väikse kiudainesisalduse korral (toorvalgusisaldus ≤ 44 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)):

toorvalk ≥ 85 %

toorrasv ≥ 90 %

või

| — | kiudainerikas sööt (toorvalgusisaldus > 44 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)):
  toorvalk ≥ 80 %
  toorrasv ≥ 80 % |
| --- | --- |

—

kiudainerikas sööt (toorvalgusisaldus > 44 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)):

toorvalk ≥ 80 %

toorrasv ≥ 80 %

Koerad ja kassid

| — | Kergesti seeduvate koostisosade allikad, vajaduse korral ka nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvate koostisosade allikad, vajaduse korral ka nende töötlemisviis

Esialgu kuni 12 nädalat, kroonilise kõhunäärmepuudulikkuse korral kogu elu

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Kergesti seeduv dieet“ |
| --- | --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse:

—

„Kergesti seeduv dieet“

| — | „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

20

Soolestiku imendumishäirete vähendamine

Kergesti seeduv dieet:

parem seeduvus

| — | vähese kiudainesisalduse korral (toorvalgusisaldus ≤ 44 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)):
  toorvalk ≥ 85 %
  toorrasv ≥ 90 % |
| --- | --- |

—

vähese kiudainesisalduse korral (toorvalgusisaldus ≤ 44 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)):

toorvalk ≥ 85 %

toorrasv ≥ 90 %

või

| — | kiudainerikas sööt (toorvalgusisaldus > 44 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)):
  toorvalk ≥ 80 %
  toorrasv ≥ 80 % |
| --- | --- |

—

kiudainerikas sööt (toorvalgusisaldus > 44 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)):

toorvalk ≥ 80 %

toorrasv ≥ 80 %

ning

naatrium ≥ 1,8 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4),

ning

kaalium ≥ 5 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad ja kassid

| — | Kergesti seeduvate koostisosade allikad, vajaduse korral ka nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvate koostisosade allikad, vajaduse korral ka nende töötlemisviis

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

Kuni 12 nädalat

Märgistusel märgitakse:

| — | „Kergesti seeduv sööt, suurem naatriumi- ja kaaliumisisaldus.“ |
| --- | --- |

—

„Kergesti seeduv sööt, suurem naatriumi- ja kaaliumisisaldus.“

| — | „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

21

Ägeda sooleimendumishäire vähendamine

Elektrolüütide suurem sisaldus:

| — | naatrium ≥ 1,8 % |
| --- | --- |

—

naatrium ≥ 1,8 %

| — | kaalium: ≥ 0,6 % |
| --- | --- |

—

kaalium: ≥ 0,6 %

ning

kergesti seeduvad süsivesikud:

| — | ≥ 32 % |
| --- | --- |

—

≥ 32 %

Koerad ja kassid

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Süsivesikuallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Süsivesikuallikas/-allikad

1–7 päeva

| 1. | Sööta turustatakse täiendsöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täiendsöödana.

| 2. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Ägeda kõhulahtisuse ja sellest taastumise ajal.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse:

—

„Ägeda kõhulahtisuse ja sellest taastumise ajal.“

| — | „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| 3. | Tahke sööda puhul tuleks elektrolüütide soovitatav määr arvutada tavapärase päevas joodava veekoguse alusel. |
| --- | --- |

3.

Tahke sööda puhul tuleks elektrolüütide soovitatav määr arvutada tavapärase päevas joodava veekoguse alusel.

22

Rasvade ainevahetuse toetamine hüperlipideemia korral

Rasv (13) ≤ 110 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (14)

Koerad ja kassid

| — | Toorrasv |
| --- | --- |

—

Toorrasv

Esialgu kuni 2 kuud

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse:

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| — | „Väike rasvasisaldus.“ |
| --- | --- |

—

„Väike rasvasisaldus.“

23

Maksatalitluse toetamine kroonilise maksapuudulikkuse korral

Keskmine valgusisaldus:

toorvalgusisaldus ≤ 279 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4) (koertele),

toorvalgusisaldus ≤ 370 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4) (kassidele),

ning

valitud valguallikas/-allikad

ning

soovitatav dieetvalgu seeduvus ≥ 85 %

Koerad ja kassid

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Vask (kokku) |
| --- | --- |

—

Vask (kokku)

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

Esialgu kuni 4 kuud

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Kergesti seeduvate valitud valguallikate hulka kuuluvad näiteks piimavalgud (vadak, kaseiin, piim, kodujuust), muud loomsed valgud (munad, kodulinnuliha) ja taimsed valgud (soja). |
| --- | --- |

2.

Kergesti seeduvate valitud valguallikate hulka kuuluvad näiteks piimavalgud (vadak, kaseiin, piim, kodujuust), muud loomsed valgud (munad, kodulinnuliha) ja taimsed valgud (soja).

| 3. | Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav.“ |
| --- | --- |

3.

Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav.“

| 4. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Keskmine valgusisaldus, valitud ja kergesti seeduvad valgud.“ |
| --- | --- | --- |

4.

Märgistusel märgitakse:

—

„Keskmine valgusisaldus, valitud ja kergesti seeduvad valgud.“

| — | „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

Vähese valgusisaldusega, kuid sisaldab kvaliteetseid kergesti seeduvaid süsivesikuid

Hobuslased

| — | Valgu- ja kiudaineallikad |
| --- | --- |

—

Valgu- ja kiudaineallikad

| — | Kergesti seeduvad süsivesikud ja vajaduse korral ka nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvad süsivesikud ja vajaduse korral ka nende töötlemisviis

| — | Metioniin |
| --- | --- |

—

Metioniin

| — | Koliin |
| --- | --- |

—

Koliin

| — | n-3-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud) |
| --- | --- |

—

n-3-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud)

Esialgu kuni 6 kuud

| 1. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Märgistusel märgitakse:

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| 2. | Juhendis tuleb kirjeldada söötmisviisi, kaasa arvatud söötmist väikeste portsjonite kaupa palju kordi päevas. |
| --- | --- |

2.

Juhendis tuleb kirjeldada söötmisviisi, kaasa arvatud söötmist väikeste portsjonite kaupa palju kordi päevas.

24

Südamefunktsiooni toetamine kroonilise südamepuudulikkuse korral

Piiratud naatriumisisaldus:

naatrium ≤ 2,6 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad ja kassid

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

Esialgu kuni 6 kuud

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

25

Liigse kehakaalu vähendamine

Ainevahetuse käigus tekkiv energia < 3060 kcal täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (15),

või

ainevahetuse käigus tekkiv energia < 560 kcal täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 85 % (15)

Koerad

| — | Energeetiline väärtus |
| --- | --- |

—

Energeetiline väärtus

Kuni saavutatakse soovitud kehakaal ja pärast seda juhul, kui see on vajalik soovitud kehakaalu hoidmiseks

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Et tagada miinimumnõuete täitmine, tuleks ülekaalu vähendamiseks kasutatava dieedi toitainesisaldust suurendada selliselt, et päeva piiratud energiakogus (16) oleks kompenseeritud. |
| --- | --- |

2.

Et tagada miinimumnõuete täitmine, tuleks ülekaalu vähendamiseks kasutatava dieedi toitainesisaldust suurendada selliselt, et päeva piiratud energiakogus (16) oleks kompenseeritud.

| 3. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Märgistusel märgitakse:

—

„Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| — | „Kassidele soovitatakse dieedi alguses üleminekuperioodi.“ |
| --- | --- |

—

„Kassidele soovitatakse dieedi alguses üleminekuperioodi.“

| — | „Tõhusa kaalulanguse saavutamiseks või ideaalse kehakaalu hoidmiseks ei tohiks soovitatavat päevase energia kogust ületada.“ |
| --- | --- |

—

„Tõhusa kaalulanguse saavutamiseks või ideaalse kehakaalu hoidmiseks ei tohiks soovitatavat päevase energia kogust ületada.“

Ainevahetuse käigus tekkiv energia < 3190 kcal täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (15),

või

ainevahetuse käigus tekkiv energia < 580 kcal täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 85 % (15),

Kassid

26

Nahafunktsiooni toetamine dermatoosi ja liigse karvade väljalangemise korral

Linoolhape ≥ 12,3 g kg kohta ning eikosapentaeenhapet ja dokosaheksaeenhapet kokku ≥ 2,9 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad ja kassid

| — | Linoolhape |
| --- | --- |

—

Linoolhape

| — | Eikosapentaeenhappe ja dokosaheksaeenhappe sisaldus kokku |
| --- | --- |

—

Eikosapentaeenhappe ja dokosaheksaeenhappe sisaldus kokku

Esialgu kuni 2 kuud

Märgistusel märgitakse:

| — | „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| — | „Suur linoolhappesisaldus ning eikosapentaeenhappe ja dokosaheksaeenhappe sisaldus kokku“ |
| --- | --- |

—

„Suur linoolhappesisaldus ning eikosapentaeenhappe ja dokosaheksaeenhappe sisaldus kokku“

Linoolhape ≥ 18,5 g kg kohta ning eikosapentaeenhapet ja dokosaheksaeenhapet kokku ≥ 0,39 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad

Linoolhape ≥ 18,5 g kg kohta ning eikosapentaeenhapet ja dokosaheksaeenhapet kokku ≥ 0,09 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Kassid

27

Liigeste ainevahetuse toetamine osteoartriidi puhul

Omega-3 rasvhapped kokku ≥ 29 g kg kohta ja eikosapentaeenhape ≥ 3,3 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4),

ning

piisav E-vitamiini sisaldus

Koerad

| — | Omega-3 rasvahapped (kokku) |
| --- | --- |

—

Omega-3 rasvahapped (kokku)

| — | Eikosapentaeenhape (kokku) |
| --- | --- |

—

Eikosapentaeenhape (kokku)

| — | E-vitamiin (kokku) |
| --- | --- |

—

E-vitamiin (kokku)

Esialgu kuni 3 kuud

Märgistusel märgitakse:

| — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

Omega-3 rasvhapped kokku ≥ 10,6 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4), ja dokosaheksaeenhape ≥ 2,5 g täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4),

ning

kõrgem metioniini- ja mangaanisisaldus.

Piisav E-vitamiini sisaldus.

Kassid

| — | Omega-3 rasvahapped (kokku) |
| --- | --- |

—

Omega-3 rasvahapped (kokku)

| — | Dokosaheksaeenhape (kokku) |
| --- | --- |

—

Dokosaheksaeenhape (kokku)

| — | Metioniin (kokku) |
| --- | --- |

—

Metioniin (kokku)

| — | Mangaan (kokku) |
| --- | --- |

—

Mangaan (kokku)

| — | E-vitamiin (kokku) |
| --- | --- |

—

E-vitamiin (kokku)

28

Maksa vasesisalduse vähendamine

Piiratud vasesisaldus: vask ≤ 8,8 mg täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad

Vask (kokku)

Esialgu kuni 6 kuud

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse:

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

29

Joodisisalduse vähendamine söödas kilpnäärme ületalitluse korral

Joodisisalduse piirang: jood ≤ 0,26 mg täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Kassid

Jood (kokku)

Esialgu kuni 3 kuud

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse:

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

30

Toetus stressirohketes olukordades, et vähendada stressist tingitud käitumist

1–3 g trüpsiin-hüdrolüüsitud veise kaseiini täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (4)

Koerad

Trüpsiin-hüdrolüüsitud veise kaseiin

Esialgu kuni 2 kuud

| 1. | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

1.

Sööta turustatakse täissöödana.

| 2. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse:

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

50

Innaajaks ja paljunemiseks ettevalmistumise toetamine

| — | Suur seleenisisaldus ja 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta E-vitamiini vähemalt 50 mg sigade puhul, 35 mg küülikute puhul, 88 mg koerte, kasside ja naaritsate puhul; E-vitamiini sisaldus looma päevaratsioonis vähemalt 100 mg lammaste puhul, 300 mg lehmade puhul, 1 100 mg hobuste puhul |
| --- | --- |

—

Suur seleenisisaldus ja 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta E-vitamiini vähemalt 50 mg sigade puhul, 35 mg küülikute puhul, 88 mg koerte, kasside ja naaritsate puhul; E-vitamiini sisaldus looma päevaratsioonis vähemalt 100 mg lammaste puhul, 300 mg lehmade puhul, 1 100 mg hobuste puhul

või

| — | suur A ja/või D-vitamiinisisaldus ja/või vähemalt 300 mg beetakaroteeni looma kohta päevas. |
| --- | --- |

—

suur A ja/või D-vitamiinisisaldus ja/või vähemalt 300 mg beetakaroteeni looma kohta päevas.

Täiendsööt võib sisaldada seleeni ning A- ja D-vitamiini kontsentratsioonis, mis on üle 100 korra suurem kui täissööda jaoks kehtestatud asjakohane maksimumsisaldus.

Imetajad

Iga lisatud mikroelemendi ja vitamiini nimetus ja üldkogus.

| — | Lehmad: 2 nädalat enne tiinuse lõppu kuni järgmise tiinuse kindlakstegemiseni. |
| --- | --- |

—

Lehmad: 2 nädalat enne tiinuse lõppu kuni järgmise tiinuse kindlakstegemiseni.

| — | Emised: 7 päeva enne poegimist kuni 3 päeva pärast poegimist ja 7 päeva enne paaritamist kuni 3 päeva pärast paaritamist. |
| --- | --- |

—

Emised: 7 päeva enne poegimist kuni 3 päeva pärast poegimist ja 7 päeva enne paaritamist kuni 3 päeva pärast paaritamist.

| — | Muude imetajate emasloomad: tiinuse viimasest perioodist kuni järgmise tiinuse kindlakstegemiseni. |
| --- | --- |

—

Muude imetajate emasloomad: tiinuse viimasest perioodist kuni järgmise tiinuse kindlakstegemiseni.

| — | Isased: paljunemistsükli ajal. |
| --- | --- |

—

Isased: paljunemistsükli ajal.

| 1. | On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul. |
| --- | --- |

1.

On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul.

| 2. | Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud maksimumsisaldust ei tohi ületada. |
| --- | --- |

2.

Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud maksimumsisaldust ei tohi ületada.

| 3. | Sööda märgistusel tuleb esitada juhised olukordadeks, kus sööda kasutamine on asjakohane. |
| --- | --- |

3.

Sööda märgistusel tuleb esitada juhised olukordadeks, kus sööda kasutamine on asjakohane.

| — | Suur A-vitamiini ja/või D-vitamiini sisaldus |
| --- | --- |

—

Suur A-vitamiini ja/või D-vitamiini sisaldus

või

| — | sisaldab suures kontsentratsioonis seleeni ja/või tsinki ja/või vähemalt 40 mg E-vitamiini 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta. |
| --- | --- |

—

sisaldab suures kontsentratsioonis seleeni ja/või tsinki ja/või vähemalt 40 mg E-vitamiini 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta.

Täiendsööt võib sisaldada seleeni, tsinki, A- ja D-vitamiini kontsentratsioonis, mis on üle 100 korra suurem kui täissööda jaoks kehtestatud asjakohane maksimumsisaldus.

Linnud

Iga lisatud mikroelemendi ja vitamiini nimetus ja üldkogus.

| — | Emaslinnud: paljunemistsükli ajal |
| --- | --- |

—

Emaslinnud: paljunemistsükli ajal

| — | Isaslinnud: paljunemistsükli ajal |
| --- | --- |

—

Isaslinnud: paljunemistsükli ajal

51

Kapjade/sõrgade, jalgade ja naha taastumise toetamine

Suur tsingisisaldus.

Täiendsööda tsingisisaldus võib olla üle 100 korra suurem kui asjakohane kindlaksmääratud maksimumsisaldus täissöödas.

Hobused, mäletsejalised ja sead

| — | Tsink (kokku) |
| --- | --- |

—

Tsink (kokku)

| — | Metioniin (kokku) |
| --- | --- |

—

Metioniin (kokku)

| — | Biotiin (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Biotiin (kui on lisatud)

Kuni 8 nädalat

| 1. | Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud tsingi maksimumsisaldust ei tohi ületada. |
| --- | --- |

1.

Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud tsingi maksimumsisaldust ei tohi ületada.

| 2. | Mäletsejaliste sööda puhul on lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul. |
| --- | --- |

2.

Mäletsejaliste sööda puhul on lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul.

52

Toitumise tasakaalustatuse toetamine toitmiskava muutmise korral

Dieetsööda kaudu omastatav miinimumkogus:

| — | seleen: 0,1 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, |
| --- | --- |

—

seleen: 0,1 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %,

ja/või

| — | tsink: 15 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, |
| --- | --- |

—

tsink: 15 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %,

ja/või

| — | vask: 2 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (lammaste puhul), ja 5 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (muude liikide puhul), |
| --- | --- |

—

vask: 2 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (lammaste puhul), ja 5 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (muude liikide puhul),

ja/või

| — | A-vitamiin: 2000 IU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, |
| --- | --- |

—

A-vitamiin: 2000 IU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %,

ja/või

| — | D-vitamiin: 400 IU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, |
| --- | --- |

—

D-vitamiin: 400 IU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %,

ja/või

| — | E-vitamiin: 35 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (kodulindude puhul), 10 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (mäletsejaliste puhul), 40 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (küülikute puhul) ja 20 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (sigade puhul) |
| --- | --- |

—

E-vitamiin: 35 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (kodulindude puhul), 10 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (mäletsejaliste puhul), 40 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (küülikute puhul) ja 20 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (sigade puhul)

Täiendsööt võib sisaldada seleeni, tsinki, vaske, A- ja D-vitamiini kontsentratsioonis, mis on 100 korda suurem kui täissööda jaoks kehtestatud asjakohane maksimumsisaldus.

Mäletsejalised

Sead

Küülikud

Kodulinnud

Toidu lisaainete nimetus ja üldkogus, vajaduse korral

2–15 päeva

| 1. | Mäletsejaliste ja sigade sööda puhul on lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul. |
| --- | --- |

1.

Mäletsejaliste ja sigade sööda puhul on lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul.

| 2. | Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud maksimumsisaldust ei tohi ületada. |
| --- | --- |

2.

Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud maksimumsisaldust ei tohi ületada.

| 3. | Sööda märgistusel tuleb esitada juhised olukordadeks, kus sööda kasutamine on asjakohane. |
| --- | --- |

3.

Sööda märgistusel tuleb esitada juhised olukordadeks, kus sööda kasutamine on asjakohane.

53

Toetus võõrutuse ajal

Dieetsööda kaudu omastatav miinimumkogus:

| — | seleen: 0,1 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, |
| --- | --- |

—

seleen: 0,1 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %,

ja/või

| — | tsink: 15 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, |
| --- | --- |

—

tsink: 15 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %,

ja/või

| — | vask: 2 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (lammaste puhul), ja 5 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (muude liikide puhul), |
| --- | --- |

—

vask: 2 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (lammaste puhul), ja 5 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (muude liikide puhul),

ja/või

| — | jood: 0,2 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, |
| --- | --- |

—

jood: 0,2 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %,

ja/või

| — | mangaan: 20 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, |
| --- | --- |

—

mangaan: 20 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %,

ja/või

| — | A-vitamiin: 1500 IU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, |
| --- | --- |

—

A-vitamiin: 1500 IU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %,

ja/või

| — | D-vitamiin: 400 IU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, |
| --- | --- |

—

D-vitamiin: 400 IU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %,

ja/või

| — | E-vitamiin: 100 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (vasikate puhul), ja 50 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (lambatallede, kitsetallede ja varssade puhul) |
| --- | --- |

—

E-vitamiin: 100 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (vasikate puhul), ja 50 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % (lambatallede, kitsetallede ja varssade puhul)

Täiendsööt võib sisaldada seleeni, tsinki, vaske, joodi, mangaani ning A- ja D-vitamiini kontsentratsioonis, mis on üle 100 korra suurem kui täissööda jaoks kehtestatud asjakohane maksimumsisaldus.

Imetajad

Toidu lisaainete nimetus ja üldkogus, vajaduse korral

Kuni 4 nädalat võõrutamise ajal

| 1. | Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud maksimumsisaldust ei tohi ületada. |
| --- | --- |

1.

Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud maksimumsisaldust ei tohi ületada.

| 2. | Sööda märgistusel tuleb esitada juhised olukordadeks, kus sööda kasutamine on asjakohane. |
| --- | --- |

2.

Sööda märgistusel tuleb esitada juhised olukordadeks, kus sööda kasutamine on asjakohane.

54

Naha ja selle moodustiste taastumise toetamine

| — | Dieetsööda kaudu minimaalselt omastatavad tsingiühendid koguses, mis vastab 20 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, |
| --- | --- |

—

Dieetsööda kaudu minimaalselt omastatavad tsingiühendid koguses, mis vastab 20 mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %,

ning

| — | suur järgmiste koostisosade sisaldus: vask ja/või jood ja/või seleen |
| --- | --- |

—

suur järgmiste koostisosade sisaldus: vask ja/või jood ja/või seleen

ja/või

B6-vitamiin ja/või E-vitamiin ja/või A-vitamiin

ja/või

metioniin ja/või tsüstiin ja/või

biotiin vähemalt 0,4 mg täissööda kg kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 % (mäletsejaliste puhul),

Täiendsööt võib sisaldada tsinki, vaske, joodi, seleeni ja A-vitamiini kontsentratsioonis, mis on üle 100 korra suurem kui täissööda jaoks kehtestatud asjakohane maksimumsisaldus.

Imetajad ja kodulinnud

Toidu lisaainete nimetus ja üldkogus, vajaduse korral

| — | Kuni 8 nädalat |
| --- | --- |

—

Kuni 8 nädalat

| — | Mäletsejalistele mõeldud täiendsööt, mis sisaldab biotiini: kuni 6 kuud |
| --- | --- |

—

Mäletsejalistele mõeldud täiendsööt, mis sisaldab biotiini: kuni 6 kuud

| 1. | Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud maksimumsisaldust ei tohi ületada. |
| --- | --- |

1.

Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud maksimumsisaldust ei tohi ületada.

| 2. | Sööda märgistusel tuleb esitada juhised olukordadeks, kus sööda kasutamine on asjakohane. |
| --- | --- |

2.

Sööda märgistusel tuleb esitada juhised olukordadeks, kus sööda kasutamine on asjakohane.

55

Vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine füsioloogilise seedetegevuse toetamiseks

| — | Peamiselt elektrolüüdid: naatrium, kaalium ja kloriidid |
| --- | --- |

—

Peamiselt elektrolüüdid: naatrium, kaalium ja kloriidid

| — | Puhverdusvõime (21) vedelsööda puhul: vähemalt 60 millimooli liitri valmissöödaleeme kohta |
| --- | --- |

—

Puhverdusvõime (21) vedelsööda puhul: vähemalt 60 millimooli liitri valmissöödaleeme kohta

| — | Kergestiseeduvad süsivesikud |
| --- | --- |

—

Kergestiseeduvad süsivesikud

Vasikad, sead, lambatalled, kitsetalled ja varsad

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Süsivesikuallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Süsivesikuallikas/-allikad

| — | Vesinikkarbonaadid ja/või tsitraadid (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Vesinikkarbonaadid ja/või tsitraadid (kui on lisatud)

1–7 päeva

| 1. | Soovitatav elektrolüütide sisaldus liitri valmissöödaleeme kohta:
  naatrium: 1,7 g –3,5 g,
  kaalium: 0,4 g – 2 g,
  kloriidid: 1 g –2,8 g. |
| --- | --- |

1.

Soovitatav elektrolüütide sisaldus liitri valmissöödaleeme kohta:

naatrium: 1,7 g –3,5 g,

kaalium: 0,4 g – 2 g,

kloriidid: 1 g –2,8 g.

| 2. | Tahke sööda puhul tuleks elektrolüütide soovitatav määr arvutada tavapärase päevas joodava veekoguse alusel. |
| --- | --- |

2.

Tahke sööda puhul tuleks elektrolüütide soovitatav määr arvutada tavapärase päevas joodava veekoguse alusel.

| 3. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Seedehäirete (kõhulahtisuse) ohu korral, nende ajal või nendest taastumise ajal.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Märgistusel märgitakse:

—

„Seedehäirete (kõhulahtisuse) ohu korral, nende ajal või nendest taastumise ajal.“

| — | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

| 4. | Kasutusjuhendis märgitakse:






  — | valmissegatud leeme ja piima soovitatav kogus (vajaduse korral). |
| --- | --- | --- |

4.

Kasutusjuhendis märgitakse:

—

valmissegatud leeme ja piima soovitatav kogus (vajaduse korral).

| — | Juhul kui vesinikkarbonaatide ja/või tsitraatide sisaldus ületab 40 millimooli ühe liitri valmissöödaleeme kohta (mäletsejaliste puhul): „Libedikuprobleemiga loomade puhul tuleks vältida samaaegset piima söötmist.“ |
| --- | --- |

—

Juhul kui vesinikkarbonaatide ja/või tsitraatide sisaldus ületab 40 millimooli ühe liitri valmissöödaleeme kohta (mäletsejaliste puhul): „Libedikuprobleemiga loomade puhul tuleks vältida samaaegset piima söötmist.“

56

Tetaania (hüpomagneseemia) ohu vähendamine

Suur magneesiumisisaldus,

kergesti omastatavad süsivesikud,

keskmine valgusisaldus ja

väike kaaliumisisaldus

Mäletsejalised

| — | Tärklis |
| --- | --- |

—

Tärklis

| — | Suhkrud (kokku) |
| --- | --- |

—

Suhkrud (kokku)

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

3–10 nädalat kiire rohukasvu ajal

| 1. | On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul. |
| --- | --- |

1.

On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul.

| 2. | Kasutusjuhendisse märgitakse juhised päevaratsiooni koostise kohta seoses kiudainete ja kergesti omastatavate energiaallikate lisamisega. |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendisse märgitakse juhised päevaratsiooni koostise kohta seoses kiudainete ja kergesti omastatavate energiaallikate lisamisega.

| 3. | Lammaste sööda puhul märgitakse märgistusele: „Eelkõige lüpsiperioodil olevate uttede jaoks.“ |
| --- | --- |

3.

Lammaste sööda puhul märgitakse märgistusele: „Eelkõige lüpsiperioodil olevate uttede jaoks.“

57

Atsidoosiohu vähendamine

Kergesti kääritatavate süsivesikute väike sisaldus ja hea puhverdusvõime

Mäletsejalised

| — | Tärklis |
| --- | --- |

—

Tärklis

| — | Suhkrud (kokku) |
| --- | --- |

—

Suhkrud (kokku)

Kuni kaks kuud (17)

| 1. | On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul. |
| --- | --- |

1.

On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul.

| 2. | Kasutusjuhendisse märgitakse juhised päevaratsiooni koostise kohta seoses kiudainete ja kergesti kääritavate süsivesikute allikate lisamisega. |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendisse märgitakse juhised päevaratsiooni koostise kohta seoses kiudainete ja kergesti kääritavate süsivesikute allikate lisamisega.

| 3. | Piimalehmade sööda puhul märgitakse märgistusele: „Eelkõige suure piimajõudlusega lehmade jaoks.“ |
| --- | --- |

3.

Piimalehmade sööda puhul märgitakse märgistusele: „Eelkõige suure piimajõudlusega lehmade jaoks.“

| 4. | Nuumveiste sööda puhul märgitakse märgistusele: „Eelkõige intensiivse söötmise korral (18).“ |
| --- | --- |

4.

Nuumveiste sööda puhul märgitakse märgistusele: „Eelkõige intensiivse söötmise korral (18).“

58

Kusekivide ohu vähendamine

Väike fosfori- ja magneesiumisisaldus ning uriini happelisust soodustavad omadused

Mäletsejalised

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

| — | Uriini happelisust soodustavad ained |
| --- | --- |

—

Uriini happelisust soodustavad ained

Kuni 6 nädalat

| 1. | Märgistusel märgitakse: „Eelkõige noorloomade intensiivse söötmise korral.“ |
| --- | --- |

1.

Märgistusel märgitakse: „Eelkõige noorloomade intensiivse söötmise korral.“

| 2. | Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“. |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendis märgitakse: „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“.

59

Rohusööjate loomade pikaajaline varustamine mikroelementide ja/või vitamiinidega

Suur järgmiste koostisosade sisaldus:

| — | mikroelemendid |
| --- | --- |

—

mikroelemendid

ja/või

| — | vitamiinid, provitamiinid ja samalaadsete toimetega keemiliselt täpselt määratletud ained. |
| --- | --- |

—

vitamiinid, provitamiinid ja samalaadsete toimetega keemiliselt täpselt määratletud ained.

Täiendsööt võib sisaldada

sööda lisaaineid

koguses, mis on 100

korda suurem kui

asjakohane kindlaksmääratud sisaldus

täissöödas

Mäletsejalised,

kellel on

toimiv

vats

| — | Iga lisatud mikroelemendi, vitamiini, provitamiini ja samalaadse toimega keemiliselt hästi määratletud aine nimetus ja lisatud kogus. |
| --- | --- |

—

Iga lisatud mikroelemendi, vitamiini, provitamiini ja samalaadse toimega keemiliselt hästi määratletud aine nimetus ja lisatud kogus.

| — | Booli kasutamise korral iga mikroelemendi ja/või vitamiini kohta päevas eralduv kogus. |
| --- | --- |

—

Booli kasutamise korral iga mikroelemendi ja/või vitamiini kohta päevas eralduv kogus.

| — | Booli kasutamise korral suurim ajavahemik, mille vältel pidevalt eraldub mikroelemente või vitamiine. |
| --- | --- |

—

Booli kasutamise korral suurim ajavahemik, mille vältel pidevalt eraldub mikroelemente või vitamiine.

Kuni 12 kuud

| 1. | On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul. |
| --- | --- |

1.

On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul.

| 2. | Sööda märgistusel märgitakse:






  — | „Booli kasutamise korral vältige boolis olevaid aineid sisaldavate selliste muude söödalisandite samaaegset kasutamist, mis juba ise annavad lisaaine maksimaalse lubatava sisalduse.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Sööda märgistusel märgitakse:

—

„Booli kasutamise korral vältige boolis olevaid aineid sisaldavate selliste muude söödalisandite samaaegset kasutamist, mis juba ise annavad lisaaine maksimaalse lubatava sisalduse.“

| — | Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararsti või söödanõustajaga järgmistes küsimustes:






  a) | mikroelementide sisalduse tasakaalustatus päevaratsioonis; |
| --- | --- | --- |

—

Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararsti või söödanõustajaga järgmistes küsimustes:

a)

mikroelementide sisalduse tasakaalustatus päevaratsioonis;

| b) | olukord karja mikroelementidega varustatuse alal. |
| --- | --- |

b)

olukord karja mikroelementidega varustatuse alal.

60

Tetaania ja subkliinilise hüpokaltseemia ohu vähendamine

Väike katioonide/anioonide suhe

Kogu söödaratsiooni puhul:

| — | Minimaalne happelisuse lisandumine erisööda kaudu: 100 mEq kg kuivaine kohta |
| --- | --- |

—

Minimaalne happelisuse lisandumine erisööda kaudu: 100 mEq kg kuivaine kohta

| — | Eesmärk: 0 < DCAD (19) (mEq kg kuivaine kohta) < 100 |
| --- | --- |

—

Eesmärk: 0 < DCAD (19) (mEq kg kuivaine kohta) < 100

või

Piimalehmad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

Kolm nädalat enne poegimist kuni poegimiseni

Kasutusjuhendis märgitakse:

„Pärast poegimist erisööda manustamine lõpetada.“

Tseoliit (naatriumalumiiniumsilikaat): 250 –500 g päevas

Naatriumalumiiniumsilikaat

Kolm nädalat enne poegimist kuni poegimiseni

Kasutusjuhendis märgitakse:

| — | „Söödakoguseid tuleb piirata, et päevane naatriumalumiiniumsilikaadi kogus looma kohta ei ületaks 500 grammi.“ |
| --- | --- |

—

„Söödakoguseid tuleb piirata, et päevane naatriumalumiiniumsilikaadi kogus looma kohta ei ületaks 500 grammi.“

| — | Kasutada maksimaalselt kaks nädalat. |
| --- | --- |

—

Kasutada maksimaalselt kaks nädalat.

| — | „Pärast poegimist erisööda manustamine lõpetada.“ |
| --- | --- |

—

„Pärast poegimist erisööda manustamine lõpetada.“

või

Manustatakse vatsas lagundamatuid söödamaterjale, mille fütiinhappe sisaldus on suur (> 6 %) ja kaltsiumisisaldus on alla 0,2 %, et lehm omastaks vähemalt 28 g ja maksimaalselt 32 g kaltsiumit päevas

või

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

Neli nädalat enne poegimist kuni poegimiseni

1.Kasutusjuhendis märgitakse:

2.„Pärast poegimist erisööda manustamine lõpetada.“

Suur kaltsiumisisaldus kergesti omanduvate kaltsiumiallikate kujul: kaltsiumkloriid ja/või kaltsiumsulfaat ja/või kaltsiumdivesinikfosfaat ja/või kaltsiumkarbonaat ja/või kaltsiumpropionaat ja/või kaltsiumformiaat ja/või „mis tahes muu samalaadse toimega kaltsiumallikas“

Ühest või mitmest eespool nimetatud allikast saab lehm päevas vähemalt 50 grammi kaltsiumi

või

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Kaltsiumiallikad |
| --- | --- |

—

Kaltsiumiallikad

Esimeste poegimise nähtude ilmnemisel ja kuni kaks päeva

pärast poegimist

| 1. | On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul. |
| --- | --- |

1.

On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul.

| 2. | Kasutusjuhendis märkida manustamiskordade arv ning manustamise kestus enne ja pärast poegimist. |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendis märkida manustamiskordade arv ning manustamise kestus enne ja pärast poegimist.

| 3. | Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida söödanõustajaga.“ |
| --- | --- |

3.

Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida söödanõustajaga.“

Kaltsiumpidolaat 5,5 g lehma kohta päevas

või

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Kaltsiumpidolaat |
| --- | --- |

—

Kaltsiumpidolaat

Esimeste poegimise nähtude ilmnemisel ja kuni kaks päeva pärast poegimist

| 1. | On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul. |
| --- | --- |

1.

On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul.

| 2. | Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida söödanõustajaga.“ |
| --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida söödanõustajaga.“

Maavitsaliste jahu, mis võimaldab omastada 38–46 μg 1,25 dihüdroksükoolkaltsiferool-glükosiiti päevas

| — | Maavitsaliste jahu |
| --- | --- |

—

Maavitsaliste jahu

| — | 1,25 dihüdroksükoolkaltsiferool-glükosiidi sisaldus |
| --- | --- |

—

1,25 dihüdroksükoolkaltsiferool-glükosiidi sisaldus

| — | Toorkiud |
| --- | --- |

—

Toorkiud

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Toorrasv |
| --- | --- |

—

Toorrasv

| — | Tärklis |
| --- | --- |

—

Tärklis

| — | D3-vitamiin kolekaltsiferoolina |
| --- | --- |

—

D3-vitamiin kolekaltsiferoolina

Kaks päeva enne poegimist või esimeste poegimise nähtude ilmnemisel ja kuni kümme päeva pärast poegimist

| 1. | On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul. |
| --- | --- |

1.

On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul.

| 2. | Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida söödanõustajaga.“ |
| --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida söödanõustajaga.“

61

Ketoosi ohu vähendamine (20)

| — | Propaan-1,2-diooli või propüleenglükooli vähemalt:
  250 g päevas (piimalehmade puhul)
  50 g päevas (uttede ja kitsede puhul) |
| --- | --- |

—

Propaan-1,2-diooli või propüleenglükooli vähemalt:

250 g päevas (piimalehmade puhul)

50 g päevas (uttede ja kitsede puhul)

või

| — | Propionaate (kaltsiumi- või naatriumisoolad) vähemalt:
  110 g päevas (piimalehmade puhul)
  22 g päevas (uttede ja kitsede puhul) |
| --- | --- |

—

Propionaate (kaltsiumi- või naatriumisoolad) vähemalt:

110 g päevas (piimalehmade puhul)

22 g päevas (uttede ja kitsede puhul)

või

| — | Propaan-1,2-diooli ja propionaate (naatriumi- või kaltsiumisoolad) kokku vähemalt järgmises vahekorras: |
| --- | --- |

—

Propaan-1,2-diooli ja propionaate (naatriumi- või kaltsiumisoolad) kokku vähemalt järgmises vahekorras:

| — | propaan-1,2-diooli ja propionaatide segu piimalehmade jaoks järgmise koostisega: propionaadid +0,44 x propaan-1,2-diooli > 110 g/päevas |
| --- | --- |

—

propaan-1,2-diooli ja propionaatide segu piimalehmade jaoks järgmise koostisega: propionaadid +0,44 x propaan-1,2-diooli > 110 g/päevas

| — | propaan-1,2-diooli ja propionaatide segu uttede ja kitsede jaoks järgmise koostisega: propionaadid +0,44 x propaan-1,2-diooli > 22 g/päevas |
| --- | --- |

—

propaan-1,2-diooli ja propionaatide segu uttede ja kitsede jaoks järgmise koostisega: propionaadid +0,44 x propaan-1,2-diooli > 22 g/päevas

Piimalehmad, uted ja kitsed

| — | Propaan-1,2-diool, kui on lisatud |
| --- | --- |

—

Propaan-1,2-diool, kui on lisatud

| — | Propionaadid naatriumi- või kaltsiumisooladena, kui on lisatud |
| --- | --- |

—

Propionaadid naatriumi- või kaltsiumisooladena, kui on lisatud

Kolm nädalat enne poegimist kuni kuus nädalat peale poegimist (piimalehmade puhul)

Kuus nädalat enne ja kolm nädalat pärast poegimist (uttede ja kitsede puhul)

| 1. | On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul. |
| --- | --- |

1.

On lubatud kasutada booli. Bool võib sisaldada energiasisalduse suurendamiseks kuni 20 % rauda, mis esineb inertsel, bioloogiliselt mitteomastataval kujul.

| 2. | Märgistusel märgitakse: „Kaltsiumi või naatriumpropionaatide manustamisel tiinuse lõppjärgus tuleb hinnata mineraalset tasakaalu seoses hüpokaltseemia ohuga pärast poegimist.“ |
| --- | --- |

2.

Märgistusel märgitakse: „Kaltsiumi või naatriumpropionaatide manustamisel tiinuse lõppjärgus tuleb hinnata mineraalset tasakaalu seoses hüpokaltseemia ohuga pärast poegimist.“

62

Stressireaktsiooni vähendamine

| — | Suur magneesiumisisaldus |
| --- | --- |

—

Suur magneesiumisisaldus

ja/või

| — | kergesti seeduvad komponendid |
| --- | --- |

—

kergesti seeduvad komponendid

Sead

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kergesti seeduvad komponendid, vajaduse korral ka nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvad komponendid, vajaduse korral ka nende töötlemisviis

| — | n-3-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud) |
| --- | --- |

—

n-3-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud)

1–7 päeva

Märgistusel kirjeldatakse olukorda, millal asjaomast sööta kasutada.

63

Kõhukinnisuse ohu vähendamine

Soole läbitavust stimuleerivad koostisosad

Emised

Soole läbitavust stimuleerivad koostisosad

10–14 päeva enne ja 10–14 päeva pärast poegimist

64

Raua ebapiisava sünnijärgse kättesaadavuse kompenseerimine

Rauaühendite suur sisaldus kategooria „toitainelised lisandid“ funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“ alla kuuluvates lubatud söödalisandites, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisas.

Täiendsööt võib sisaldada rauda kontsentratsioonis, mis on üle 100 korra suurem kui asjakohane kehtestatud maksimaalne sisaldus täissöödas.

Piimapõrsad ja -vasikad

Raud (kokku)

Kuni 3 nädalat pärast sündi

Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud raua maksimumsisaldust ei tohi ületada.

65

Imendumishäirete kompenseerimine

Väike küllastunud rasvhapete sisaldus ja suur rasvlahustuvate vitamiinide sisaldus

Kodulinnud, v.a haned ja tuvid

| — | Küllastunud rasvhapete protsendimäär kogu rasvhappesisaldusest |
| --- | --- |

—

Küllastunud rasvhapete protsendimäär kogu rasvhappesisaldusest

| — | A-vitamiin (kokku) |
| --- | --- |

—

A-vitamiin (kokku)

| — | D-vitamiin (kokku) |
| --- | --- |

—

D-vitamiin (kokku)

| — | E-vitamiin (kokku) |
| --- | --- |

—

E-vitamiin (kokku)

| — | K-vitamiin (kokku) |
| --- | --- |

—

K-vitamiin (kokku)

Esimesed 2 nädalat pärast koorumist

66

Rasvmaksa sündroomi ohu vähendamine

Väike energiasisaldus ning sellise ainevahetuses tekkiva energia suur osakaal, mis on saadud suure polüküllastumata rasvhapete sisaldusega lipiididest

Munakanad

| — | Energiasisaldus (arvutatud EÜ meetodi järgi) |
| --- | --- |

—

Energiasisaldus (arvutatud EÜ meetodi järgi)

| — | Ainevahetuses tekkiva energia protsendimäär lipiidide puhul |
| --- | --- |

—

Ainevahetuses tekkiva energia protsendimäär lipiidide puhul

| — | Polüküllastumata rasvhapete sisaldus |
| --- | --- |

—

Polüküllastumata rasvhapete sisaldus

Kuni 12 nädalat

67

Spordivõistluseks ettevalmistumise ja võistlusest toibumise toetamine

Rohkesti seleeni ja vähemalt 50 mg E-vitamiini 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta.

Täiendsööt võib sisaldada seleeniühendeid kontsentratsioonis, mis on üle 100 korra suurem kui asjakohane kehtestatud maksimaalne sisaldus täissöödas.

Hobuslased

| — | E-vitamiin (kokku) |
| --- | --- |

—

E-vitamiin (kokku)

| — | Seleen (kokku) |
| --- | --- |

—

Seleen (kokku)

Kuni 8 nädalat enne spordivõistlust, kuni 4 nädalat pärast võistlust

Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et õigusnormidega täissööda jaoks ettenähtud seleeni maksimumsisaldust ei tohi ületada.

68

Elektrolüüdikaotuse kompenseerimine pärast tugevat higistamist

Peab sisaldama naatriumkloriidi ja võiks sisaldada kaaliumkloriidi.

Väike magneesiumi-, kaltsiumi- ja fosforisisaldus.

Muude elektrolüütsoolade lisamine on vabatahtlik.

Hobuslased

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

Üks kuni kolm päeva pärast tugevat higistamist

| 1. | Märgistusel kirjeldatakse olukordi, millal asjaomast sööta kasutada. |
| --- | --- |

1.

Märgistusel kirjeldatakse olukordi, millal asjaomast sööta kasutada.

| 2. | Kasutusjuhendis tuleb esitada manustusjuhised vastavalt sportliku tegevuse kestusele ja intensiivsusele ning sööda koostisele ja selle märgistusele. |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendis tuleb esitada manustusjuhised vastavalt sportliku tegevuse kestusele ja intensiivsusele ning sööda koostisele ja selle märgistusele.

| 3. | Märgistusel märgitakse:






  — | „Joogivesi peab olema alati kättesaadav“. |
| --- | --- | --- |

3.

Märgistusel märgitakse:

—

„Joogivesi peab olema alati kättesaadav“.

| — | Kui manustatakse vees lahustamata elektrolüüte (nt sööda sees või süstlaga): „Joogivesi peab olema kättesaadav vähemalt 20 minutit või eelistatavalt 1 tunni jooksul pärast manustamist. “ |
| --- | --- |

—

Kui manustatakse vees lahustamata elektrolüüte (nt sööda sees või süstlaga): „Joogivesi peab olema kättesaadav vähemalt 20 minutit või eelistatavalt 1 tunni jooksul pärast manustamist. “

| 4. | Lisaks peab juhendis olema märgitud, et manustamisjärgset joomist tuleb jälgida, ning juhul, kui loom ei ole piisavalt vett joonud, tuleb pöörduda veterinaari poole. |
| --- | --- |

4.

Lisaks peab juhendis olema märgitud, et manustamisjärgset joomist tuleb jälgida, ning juhul, kui loom ei ole piisavalt vett joonud, tuleb pöörduda veterinaari poole.

| 5. | Juhendis võib märkida vee koguse (liitrites) vastavalt sööda või süstimisega saadavatele elektrolüütidele. |
| --- | --- |

5.

Juhendis võib märkida vee koguse (liitrites) vastavalt sööda või süstimisega saadavatele elektrolüütidele.

69

Energia ainevahetuse ja lihaste talitluse toetamine rabdomüolüüsi korral

Tärklis ja suhkur, mitte üle 20 % kogu energiast

Toorrasv, üle 20 % kogu energiast

E-vitamiini 350 IU ühe kg täissööda kohta, kui täissööda niiskusesisaldus on 12 %

Hobuslased

| — | Tärklis |
| --- | --- |

—

Tärklis

| — | Suhkur |
| --- | --- |

—

Suhkur

| — | Toorrasv |
| --- | --- |

—

Toorrasv

| — | E-vitamiin (kokku) |
| --- | --- |

—

E-vitamiin (kokku)

Esialgu vähemalt 3 kuud

| 1. | Märgistusel kirjeldatakse olukordi, millal asjaomast sööta kasutada. |
| --- | --- |

1.

Märgistusel kirjeldatakse olukordi, millal asjaomast sööta kasutada.

| 2. | Kasutusjuhendis tuleb selgitada päevaratsiooni tasakaalu ja märkida päevas tarbitav kogus. |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendis tuleb selgitada päevaratsiooni tasakaalu ja märkida päevas tarbitav kogus.

| 3. | Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“ |
| --- | --- |

3.

Märgistusel märgitakse: „Enne kasutamist soovitatakse konsulteerida veterinaararstiga.“

70

Jämesoole krooniliste seedefunktsiooni häirete kompenseerimine

| — | Vajalik tärklisesisaldus: üle 1 g kehamassi ühe kg kohta ühe toidukorra ajal (kõhulahtisuse korral üle 0,5 g kehamassi ühe kg kohta ühe toidukorra ajal) |
| --- | --- |

—

Vajalik tärklisesisaldus: üle 1 g kehamassi ühe kg kohta ühe toidukorra ajal (kõhulahtisuse korral üle 0,5 g kehamassi ühe kg kohta ühe toidukorra ajal)

| — | Teravili, mis on läbinud hüdrotermaatilise töötluse, näiteks ekstrusioon, mikroniseerimine, ekspansioon või helvestamine, et parandada tärklise seeduvust peensooles |
| --- | --- |

—

Teravili, mis on läbinud hüdrotermaatilise töötluse, näiteks ekstrusioon, mikroniseerimine, ekspansioon või helvestamine, et parandada tärklise seeduvust peensooles

| — | Lisaks anda vees lahustuvaid vitamiine ja piisavalt mineraalaineid/elektrolüüte |
| --- | --- |

—

Lisaks anda vees lahustuvaid vitamiine ja piisavalt mineraalaineid/elektrolüüte

| — | Lisaks anda õli (v.a kõhulahtisuse korral) |
| --- | --- |

—

Lisaks anda õli (v.a kõhulahtisuse korral)

Hobuslased

| — | Tärklis |
| --- | --- |

—

Tärklis

| — | Toorrasv |
| --- | --- |

—

Toorrasv

Pikaajaliselt või probleemse olukorra lahenemiseni

| 1. | Kasutusjuhendis kirjeldatakse






  — | konkreetseid olukordi, millal sööda kasutamine on vajalik, eelkõige seda, kas toodet sobib kasutada kõhulahtisusega loomadel, |
| --- | --- | --- |

1.

Kasutusjuhendis kirjeldatakse

—

konkreetseid olukordi, millal sööda kasutamine on vajalik, eelkõige seda, kas toodet sobib kasutada kõhulahtisusega loomadel,

| — | ning märgitakse ühe toidukorra ajal tarbitav erisööda ja taimse sööda kogus. |
| --- | --- |

—

ning märgitakse ühe toidukorra ajal tarbitav erisööda ja taimse sööda kogus.

| 2. | Kasutusjuhendis peab sõltuvalt õlisisaldusest viitama võimalikule järkjärgulisele kasutamisele ning seal tuleb esitada soovitus kõhulahtisusega looma jälgimiseks. |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendis peab sõltuvalt õlisisaldusest viitama võimalikule järkjärgulisele kasutamisele ning seal tuleb esitada soovitus kõhulahtisusega looma jälgimiseks.

| 3. | Märgistusel esitatakse teravilja töötlemisviis. |
| --- | --- |

3.

Märgistusel esitatakse teravilja töötlemisviis.

71

Peensoole kroonilise funktsionaalse puudulikkuse kompenseerimine

| — | Kergesti seeduvad kiudained |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvad kiudained

| — | Kvaliteetsed valguallikad ja lüsiin > 4,3 % toorvalgust |
| --- | --- |

—

Kvaliteetsed valguallikad ja lüsiin > 4,3 % toorvalgust

| — | Suhkur ja tärklis kokku 0,5 g kehamassi ühe kg kohta ühe toidukorra ajal |
| --- | --- |

—

Suhkur ja tärklis kokku 0,5 g kehamassi ühe kg kohta ühe toidukorra ajal

| — | Teravili, mis on läbinud hüdrotermaatilise töötluse, näiteks ekstrusioon, mikroniseerimine, ekspansioon või helvestamine, et parandada seedimist enne umbsoolt |
| --- | --- |

—

Teravili, mis on läbinud hüdrotermaatilise töötluse, näiteks ekstrusioon, mikroniseerimine, ekspansioon või helvestamine, et parandada seedimist enne umbsoolt

Hobuslased

| — | Kergesti seeduvad söödamaterjalid, vajaduse korral ka nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvad söödamaterjalid, vajaduse korral ka nende töötlemisviis

| — | Suhkur ja tärklis kokku |
| --- | --- |

—

Suhkur ja tärklis kokku

| — | Valguallikad |
| --- | --- |

—

Valguallikad

Pikaajaliselt või probleemse olukorra lahenemiseni

| 1. | Kasutusjuhendis kirjeldatakse






  — | konkreetseid olukordi, millal seda sööta kasutada, |
| --- | --- | --- |

1.

Kasutusjuhendis kirjeldatakse

—

konkreetseid olukordi, millal seda sööta kasutada,

| — | ning märgitakse ühe toidukorra ajal tarbitav erisööda ja taimse sööda kogus. |
| --- | --- |

—

ning märgitakse ühe toidukorra ajal tarbitav erisööda ja taimse sööda kogus.

| 2. | Kasutusjuhendis peab sõltuvalt õlisisaldusest viitama võimalikule järkjärgulisele kasutamisele ning seal tuleb esitada soovitus kõhulahtisusega looma jälgimiseks. |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendis peab sõltuvalt õlisisaldusest viitama võimalikule järkjärgulisele kasutamisele ning seal tuleb esitada soovitus kõhulahtisusega looma jälgimiseks.

72

Füsioloogilise seedetegevuse stabiliseerimine

Funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained“ kuuluvad söödalisandid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisas, või määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 10 osutatud loa uuendamise menetluse ajal rühma „mikroorganismid“ kuuluvad söödalisandid

Loomaliik, kelle puhul soolestiku mikrofloorat tasakaalustavat ainet või mikroorganismi on lubatud kasutada

Mikrofloorat tasakaalustava aine või mikroorganismi nimetus ja lisatud kogus

Kuni 4 nädalat

| 1. | Märgistusel märgitakse:
  „Seedehäirete ohu korral, nende ajal või nendest taastumise ajal.“ |
| --- | --- |

1.

Märgistusel märgitakse:

„Seedehäirete ohu korral, nende ajal või nendest taastumise ajal.“

| 2. | Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et soolestiku mikrofloorat tasakaalustava aine või mikroorganismi suurimat lubatud sisaldust täissöödas ei tohi ületada. |
| --- | --- |

2.

Sööda kasutusjuhendis märgitakse, et soolestiku mikrofloorat tasakaalustava aine või mikroorganismi suurimat lubatud sisaldust täissöödas ei tohi ületada.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003, , loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (ELT L 157, 30.4.2004, lk 45).

(GP1)  Arvuliste näitajate kontrollimisel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 767/2009 IV lisas määratletud lubatud erinevusi.

(GP2)  Need märgistusel esitatavad andmed tuleb esitada lisaks määruses (EÜ) nr 767/2009 sätestatud üldistele märgistusnõuetele.

(3)  Vajaduse korral võib tootja soovitada toodet kasutada ka ajutise neerupuudulikkuse korral.

(4)  Aluseks on võetud dieet, kus kuivainete energiasisaldus 4 000 kcal ainevahetuse käigus tekkiva energia kg kohta on arvutatud valemiga, mis on esitatud FEDIAFi veebilehel „Nutritional Guidelines“ (http://www.fediaf.org/self-regulation/nutrition.html). Neid väärtusi kohandatakse, kui energiasisaldus erineb väärtusest 4 000 kcal ainevahetuse käigus tekkiva energia kg kohta.

(5)  Kui toodet soovitatakse kasutada ajutise neerupuudulikkuse korral, on soovitatav kasutusaeg kaks kuni neli nädalat.

(6)  onkreetse talumatuse jaoks mõeldud sööda puhul võib „koostisosa ja toitaine“ asemel viidata asjaomasele talumatusele.

(7)  Kassitoidu puhul võib lisada märke „Kasside maksa rasvväärastus“.

(8)  Kassitoidu puhul võib lisada märke „Kasside alumiste kuseteede haigus“ või „Kasside uroloogiline sündroom“.

(9)  Küllastumist vähendavad omadused: uriini näidud viitavad kristallide ja kivide lahustumist soodustavatele omadustele ja/või uriini näidud viitavad kristallide teket ja kasvu ennetavatele omadustele.

(10)  Uriini pH ≤ 6,5.

(11)  Metastabiliseerivad omadused: uriini näidud viitavad kristallide teket ennetavatele omadustele.

(12)  Võib lisada märke „Eksokriinne kõhunäärmepuudulikkus“.

(13)  Kõigi oluliste rasvhapete päevaratsiooni puhul tuleb järgida FEDIAFi („Nutritional Guidelines“ http://www.fediaf.org/self-regulation/nutrition.html) esitatud soovitusi miinimumsisalduse kohta.

(14)  Aluseks on võetud dieet, kus kuivainete energiasisaldus 3 500 kcal ainevahetuse käigus tekkiva energia kg kohta on arvutatud valemiga, mis on esitatud FEDIAFi veebilehel „Nutritional Guidelines“

(http://www.fediaf.org/self-regulation/nutrition.html). Neid väärtusi kohandatakse, kui energiasisaldus erineb väärtusest 3500 kcal ainevahetuse käigus tekkiva energia kg kohta.

(15)  Ainevahetuse käigus tekkiv energia kg kohta on arvutatud valemiga, mis on esitatud veebilehel FEDIAF (2019) Nutritional Guidelines for Complete and Complementary Pet Food for Cats and Dogs.

(16)  FEDIAF (2019) Nutritional Guidelines for Complete and Complementary Pet Food for Cats and Dogs.

(17)  Piimalehmade sööda puhul: „Kuni kaks kuud alates lüpsiperioodi algusest“.

(18)  Märgitakse asjaomane mäletsejaliste kategooria.

(19)  DCAD (mEq/kg kuivaines) = (Na + K) – (Cl + S).

(20)  Mõiste „ketoos“ asemel võib kasutada mõistet „atsetoneemia“ ning märgistuse eest vastutav isik võib lisada soovituse erisööda kasutamiseks ketoosist taastumise korral.

(21)  Arvutatud vastavalt tugevate ioonide vahe (Strong Ion Difference, SID) meetodile: SID on tugevate katioonide ja tugevate anioonide kontsentratsioonide summa erinevus; [SID] = [mmol Na+/l] + [mmol K+/l] + [mmol Ca++/l] + [mmol Mg++/l] – [mmol Cl-/l] – [mmol muid tugevaid anioone/l].

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/355,

26. veebruar 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamisega vedelates taimeõliemulsioonides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutustingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutustingimused.

| (2) | Kõnealust loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealust loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa kohaselt on polüglütseroolpolüritsinolaati (E 476) juba lubatud toidu lisaainena kasutada toidugrupis 02.2.2 „Muud rasva- ja õliemulsioonid, sealhulgas võided, nagu määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 1234/2007, ning vedelad emulsioonid“ (maksimaalselt 4000 mg/kg), kuid ainult võiderasvades, nagu määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (3) artiklis 115 ja XV lisas, rasvasisaldusega kuni 41 % ning sarnastes võietes rasvasisaldusega alla 10 %. Määrus (EÜ) nr 1234/2007 on hiljem tunnistatud kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013 (4). |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa kohaselt on polüglütseroolpolüritsinolaati (E 476) juba lubatud toidu lisaainena kasutada toidugrupis 02.2.2 „Muud rasva- ja õliemulsioonid, sealhulgas võided, nagu määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 1234/2007, ning vedelad emulsioonid“ (maksimaalselt 4000 mg/kg), kuid ainult võiderasvades, nagu määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (3) artiklis 115 ja XV lisas, rasvasisaldusega kuni 41 % ning sarnastes võietes rasvasisaldusega alla 10 %. Määrus (EÜ) nr 1234/2007 on hiljem tunnistatud kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013 (4).

| (4) | 27. mail 2017 esitati taotlus lubada kasutada polüglütseroolpolüritsinolaati (E 476) emulgaatorina lõpptarbijale müüdavates vedelates taimeõliemulsioonides, mille rasvasisaldus on kuni 70 %. Komisjon tegi taotluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(4)

27. mail 2017 esitati taotlus lubada kasutada polüglütseroolpolüritsinolaati (E 476) emulgaatorina lõpptarbijale müüdavates vedelates taimeõliemulsioonides, mille rasvasisaldus on kuni 70 %. Komisjon tegi taotluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks.

| (5) | Polüglütseroolpolüritsinolaat (E 476) on vesi-õlis-emulsiooni stabiliseeriv emulgaator, mis on võimeline hästi stabiliseerima suure veesisaldusega õliemulsioone. Taotleja tehtud uuringutes, milles võrreldi erinevate emulgaatorite tõhusust vähendatud rasvasisaldusega vedelate taimeõliemulsioonide tootmisel, saadi nii toote füüsikaliste kui ka organoleptiliste omaduste puhul parimaid tulemusi polüglütseroolpolüritsinolaadiga (E 476). Emulsiooni võib kasutada sarnaselt taimeõlidele külmade ja kuumade roogade valmistamiseks. Emulsioonil on siiski väiksem rasvasisaldus (kuni 70 %) ja seega väiksem kalorsus kui selle tootmiseks kasutatud taimeõlil. Kavandatud tehnoloogilise toime saavutamiseks vajalik polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) sisaldus oli 4 000 mg/kg. |
| --- | --- |

(5)

Polüglütseroolpolüritsinolaat (E 476) on vesi-õlis-emulsiooni stabiliseeriv emulgaator, mis on võimeline hästi stabiliseerima suure veesisaldusega õliemulsioone. Taotleja tehtud uuringutes, milles võrreldi erinevate emulgaatorite tõhusust vähendatud rasvasisaldusega vedelate taimeõliemulsioonide tootmisel, saadi nii toote füüsikaliste kui ka organoleptiliste omaduste puhul parimaid tulemusi polüglütseroolpolüritsinolaadiga (E 476). Emulsiooni võib kasutada sarnaselt taimeõlidele külmade ja kuumade roogade valmistamiseks. Emulsioonil on siiski väiksem rasvasisaldus (kuni 70 %) ja seega väiksem kalorsus kui selle tootmiseks kasutatud taimeõlil. Kavandatud tehnoloogilise toime saavutamiseks vajalik polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) sisaldus oli 4 000 mg/kg.

| (6) | 24. märtsil 2017 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusliku arvamuse polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) uuesti hindamise kohta (5) ja kehtestas lubatud päevaseks tarbitavaks koguseks 25 mg polüglütseroolpolüritsinolaati kehamassi kilogrammi kohta. Arvestades, et hinnanguline kokkupuude ei ületa lubatud päevast tarbitavat kogust, järeldas toiduohutusamet, et polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamine toidu lisaainena lubatud või teatatud viisil ja kogustes ei ole ohtlik. |
| --- | --- |

(6)

24. märtsil 2017 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusliku arvamuse polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) uuesti hindamise kohta (5) ja kehtestas lubatud päevaseks tarbitavaks koguseks 25 mg polüglütseroolpolüritsinolaati kehamassi kilogrammi kohta. Arvestades, et hinnanguline kokkupuude ei ületa lubatud päevast tarbitavat kogust, järeldas toiduohutusamet, et polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamine toidu lisaainena lubatud või teatatud viisil ja kogustes ei ole ohtlik.

| (7) | Taotluses hindas taotleja kokkupuudet, kasutades toiduohutusameti väljatöötatud toidu lisaainete tarbimise mudelit (6). Hinnangud näitavad, et polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) täiendav kasutamine maksimaalselt 4000 mg/kg vedelates taimeõliemulsioonides rasvasisaldusega kuni 70 % ei ole ohtlik, kuna selle tulemusena ei ületaks kogu kokkupuude selle ainega kehtestatud lubatud päevast tarbitavat kogust. |
| --- | --- |

(7)

Taotluses hindas taotleja kokkupuudet, kasutades toiduohutusameti väljatöötatud toidu lisaainete tarbimise mudelit (6). Hinnangud näitavad, et polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) täiendav kasutamine maksimaalselt 4000 mg/kg vedelates taimeõliemulsioonides rasvasisaldusega kuni 70 % ei ole ohtlik, kuna selle tulemusena ei ületaks kogu kokkupuude selle ainega kehtestatud lubatud päevast tarbitavat kogust.

| (8) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikele 2 peab komisjon selleks, et ajakohastada määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud toidu lisaaineid käsitlevat liidu loetelu, küsima toiduohutusameti arvamust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ajakohastamine tõenäoliselt ei mõjuta inimeste tervist. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikele 2 peab komisjon selleks, et ajakohastada määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud toidu lisaaineid käsitlevat liidu loetelu, küsima toiduohutusameti arvamust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ajakohastamine tõenäoliselt ei mõjuta inimeste tervist.

| (9) | Kuna polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) laiendatud kasutamine toidugrupis 02.2.2 ei ole ohtlik, nõuab see liidu loetelu sellist ajakohastamist, mis ei mõjuta inimeste tervist, mistõttu ei ole vaja küsida toiduohutusameti arvamust. |
| --- | --- |

(9)

Kuna polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) laiendatud kasutamine toidugrupis 02.2.2 ei ole ohtlik, nõuab see liidu loetelu sellist ajakohastamist, mis ei mõjuta inimeste tervist, mistõttu ei ole vaja küsida toiduohutusameti arvamust.

| (10) | Seepärast on asjakohane lubada polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamist emulgaatorina lõpptarbijale müüdavates vedelates taimeõliemulsioonides rasvasisaldusega kuni 70 % toidugrupis 02.2.2 „Muud rasva- ja õliemulsioonid, sealhulgas võided, nagu määratletud määruses (EÜ) nr 1234/2007, ning vedelad emulsioonid“. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on asjakohane lubada polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamist emulgaatorina lõpptarbijale müüdavates vedelates taimeõliemulsioonides rasvasisaldusega kuni 70 % toidugrupis 02.2.2 „Muud rasva- ja õliemulsioonid, sealhulgas võided, nagu määratletud määruses (EÜ) nr 1234/2007, ning vedelad emulsioonid“.

| (11) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. veebruar 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus (ELT L 354, 31.12.2008, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

4

(5)  EFSA Journal 2017; 15(3):4743.

5

(6)  https://www.efsa.europa.eu/en/applications/foodingredients/tools

6

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osas asendatakse toidugrupis 02.2.2 „Muud rasva- ja õliemulsioonid, sealhulgas võided, nagu määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 1234/2007, ning vedelad emulsioonid“ polüglütseroolpolüritsinolaati (E 476) käsitlev kanne järgmisega:

| | „E 476 | Polüglütseroolpolüritsinolaat | 4000 | | Ainult määruse (EÜ) nr 1308/2013 (*1) artikli 75 lõike 1 punktis h ja artikli 78 lõike 1 punktis f ning VII osas ja VII lisa II liites määratletud võiderasvad rasvasisaldusega kuni 41 % ning sarnased võided rasvasisaldusega alla 10 %; lõpptarbijale müüdavad vedelad taimeõliemulsioonid rasvasisaldusega kuni 70 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 476

Polüglütseroolpolüritsinolaat

4000

Ainult määruse (EÜ) nr 1308/2013 (*1) artikli 75 lõike 1 punktis h ja artikli 78 lõike 1 punktis f ning VII osas ja VII lisa II liites määratletud võiderasvad rasvasisaldusega kuni 41 % ning sarnased võided rasvasisaldusega alla 10 %; lõpptarbijale müüdavad vedelad taimeõliemulsioonid rasvasisaldusega kuni 70 %

---

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/356,

4. märts 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses polüsorbaatide (E 432–436) kasutamisega gaseeritud jookides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutustingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutustingimused.

| (2) | Kõnealust loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealust loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa kohaselt on praegu lubatud polüoksüetüleensorbitaantristearaadi (polüsorbaat 65) (E 436) kasutamine polüsorbaatide rühma (E 432–436) kuuluva toidu lisaainena paljudes toiduainetes maksimaalses koguses 500–10 000 mg/kg ja toidulisandites quantum satis. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa kohaselt on praegu lubatud polüoksüetüleensorbitaantristearaadi (polüsorbaat 65) (E 436) kasutamine polüsorbaatide rühma (E 432–436) kuuluva toidu lisaainena paljudes toiduainetes maksimaalses koguses 500–10 000 mg/kg ja toidulisandites quantum satis.

| (4) | 4. juulil 2018 esitati taotlus, et saada luba polüsorbaat 65 (E 436) kasutamiseks vahutamisvastase ainena mitut liiki jookides. Taotlus tehti vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(4)

4. juulil 2018 esitati taotlus, et saada luba polüsorbaat 65 (E 436) kasutamiseks vahutamisvastase ainena mitut liiki jookides. Taotlus tehti vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks.

| (5) | Taotlusest järeldub, et polüsorbaat 65 (E 436) kavandatud kasutamine maksimaalses koguses 10 mg/kg on vajalik vahu isoleerimiseks ja selle tekke pärssimiseks gaseeritud jookide tootmise ajal, sest see aine moodustab mullide ümber kihi ja stabiliseerib suuremad mullid, mis takistab nende liitumist ja purunemist. Taotluses on näidatud, et vahu tekkimist on vaja pärssida tootmisseadmete tõhusaks käitamiseks, tootejäätmete vähendamiseks, töökoha ohutuse säilitamiseks ning tootmisrajatiste puhta ja hügieenilisena hoidmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Taotlusest järeldub, et polüsorbaat 65 (E 436) kavandatud kasutamine maksimaalses koguses 10 mg/kg on vajalik vahu isoleerimiseks ja selle tekke pärssimiseks gaseeritud jookide tootmise ajal, sest see aine moodustab mullide ümber kihi ja stabiliseerib suuremad mullid, mis takistab nende liitumist ja purunemist. Taotluses on näidatud, et vahu tekkimist on vaja pärssida tootmisseadmete tõhusaks käitamiseks, tootejäätmete vähendamiseks, töökoha ohutuse säilitamiseks ning tootmisrajatiste puhta ja hügieenilisena hoidmiseks.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikele 2 peab komisjon selleks, et ajakohastada määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud toidu lisaaineid käsitlevat liidu loetelu, küsima Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) arvamust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ajakohastamine ei mõjuta inimeste tervist. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikele 2 peab komisjon selleks, et ajakohastada määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud toidu lisaaineid käsitlevat liidu loetelu, küsima Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) arvamust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ajakohastamine ei mõjuta inimeste tervist.

| (7) | Toiduohutusamet hindas 2015. aastal uuesti toidu lisaainetena kasutatavate polüsorbaatide (E 432–436) ohutust (3). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et hinnanguline kokkupuude ei ületa lubatud päevast tarbitavat kogust (25 mg kehamassi kg kohta) ühegi vanuserühma puhul ei keskmise ega kõrge kokkupuutetaseme korral (madala kaubamärgitruuduse täpsema stsenaariumi korral); väikelaste puhul oli see suurima kokkupuutetaseme korral lubatud päevasele tarbitavale kogusele siiski väga lähedal. Toiduohutusamet märkis, et vaja on rohkem andmeid, et vähendada ebakindlust kokkupuute täpsema hindamise stsenaariumis, kuna kolme toidukategooria puhul ei ole teatatud kasutusaladest, ning et arvamuses ei saanud arvesse võtta kokkupuudet muust toidust saadavate polüsorbaatidega. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet hindas 2015. aastal uuesti toidu lisaainetena kasutatavate polüsorbaatide (E 432–436) ohutust (3). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et hinnanguline kokkupuude ei ületa lubatud päevast tarbitavat kogust (25 mg kehamassi kg kohta) ühegi vanuserühma puhul ei keskmise ega kõrge kokkupuutetaseme korral (madala kaubamärgitruuduse täpsema stsenaariumi korral); väikelaste puhul oli see suurima kokkupuutetaseme korral lubatud päevasele tarbitavale kogusele siiski väga lähedal. Toiduohutusamet märkis, et vaja on rohkem andmeid, et vähendada ebakindlust kokkupuute täpsema hindamise stsenaariumis, kuna kolme toidukategooria puhul ei ole teatatud kasutusaladest, ning et arvamuses ei saanud arvesse võtta kokkupuudet muust toidust saadavate polüsorbaatidega.

| (8) | Taotluses hindas taotleja kokkupuudet, kasutades toiduohutusameti väljatöötatud toidu lisaainete tarbimise mudelit (4). Hinnangud näitavad, et kasutusala taotletud laiendamisest tulenev täiendav kokkupuude on ebaoluline (alla 1 % lubatud päevasest tarbitavast kogusest). |
| --- | --- |

(8)

Taotluses hindas taotleja kokkupuudet, kasutades toiduohutusameti väljatöötatud toidu lisaainete tarbimise mudelit (4). Hinnangud näitavad, et kasutusala taotletud laiendamisest tulenev täiendav kokkupuude on ebaoluline (alla 1 % lubatud päevasest tarbitavast kogusest).

| (9) | Polüsorbaat 65 (E 436) laiendatud kasutamine maksimaalselt 10 mg/kg määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa toidugruppides 14.1.4 „Maitsestatud joogid“, 14.2.3 „Õuna- ja pirnisiider“, 14.2.4 „Puuvilja ja marjaveinid ning muud kääritamise teel valmistatud alkohoolsed joogid puuviljadest ja muust toormest ning veinisegud“ ja 14.2.8 „Muud alkohoolsed joogid, sealhulgas alkohoolsete ja mittealkohoolsete jookide segud ning alkohoolsed joogid piiritusesisaldusega alla 15 %“ nõuab liidu loetelu sellist ajakohastamist, mis ei mõjuta inimeste tervist, sest selle mõju üldisele kokkupuutele polüsorbaatidega (E 432–436) on ebaoluline. Seetõttu ei ole vaja küsida toiduohutusameti arvamust. |
| --- | --- |

(9)

Polüsorbaat 65 (E 436) laiendatud kasutamine maksimaalselt 10 mg/kg määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa toidugruppides 14.1.4 „Maitsestatud joogid“, 14.2.3 „Õuna- ja pirnisiider“, 14.2.4 „Puuvilja ja marjaveinid ning muud kääritamise teel valmistatud alkohoolsed joogid puuviljadest ja muust toormest ning veinisegud“ ja 14.2.8 „Muud alkohoolsed joogid, sealhulgas alkohoolsete ja mittealkohoolsete jookide segud ning alkohoolsed joogid piiritusesisaldusega alla 15 %“ nõuab liidu loetelu sellist ajakohastamist, mis ei mõjuta inimeste tervist, sest selle mõju üldisele kokkupuutele polüsorbaatidega (E 432–436) on ebaoluline. Seetõttu ei ole vaja küsida toiduohutusameti arvamust.

| (10) | Ühtluse huvides on asjakohane käsitleda polüsorbaat 65 (E 436) taotletud kasutamist, lubades polüsorbaatide (E 432–436) rühma kasutamist vastavates toidugruppides. |
| --- | --- |

(10)

Ühtluse huvides on asjakohane käsitleda polüsorbaat 65 (E 436) taotletud kasutamist, lubades polüsorbaatide (E 432–436) rühma kasutamist vastavates toidugruppides.

| (11) | Seepärast on asjakohane lubada polüsorbaatide (E 432–436) kasutamist maksimaalse sisaldusega 10 mg/kg toidugruppides 14.1.4 „Maitsestatud joogid“, 14.2.3 „Õuna- ja pirnisiider“, 14.2.4 „Puuvilja ja marjaveinid ning muud kääritamise teel valmistatud alkohoolsed joogid puuviljadest ja muust toormest ning veinisegud“ ja 14.2.8 „Muud alkohoolsed joogid, sealhulgas alkohoolsete ja mittealkohoolsete jookide segud ning alkohoolsed joogid piiritusesisaldusega alla 15 %“. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast on asjakohane lubada polüsorbaatide (E 432–436) kasutamist maksimaalse sisaldusega 10 mg/kg toidugruppides 14.1.4 „Maitsestatud joogid“, 14.2.3 „Õuna- ja pirnisiider“, 14.2.4 „Puuvilja ja marjaveinid ning muud kääritamise teel valmistatud alkohoolsed joogid puuviljadest ja muust toormest ning veinisegud“ ja 14.2.8 „Muud alkohoolsed joogid, sealhulgas alkohoolsete ja mittealkohoolsete jookide segud ning alkohoolsed joogid piiritusesisaldusega alla 15 %“.

| (12) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus (ELT L 354, 31.12.2008, lk 1).

2

(3)  
  EFSA Journal 2015; 13(7):4152.

3

EFSA Journal

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/applications/foodingredients/tools

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Toidugruppi 14.1.4 „Maitsestatud joogid“ lisatakse soja hemitselluloosi (E 426) käsitleva kande järele uus kanne polüsorbaatide (E 432–436) kohta: | „E 432–436 | Polüsorbaadid | 10 | (1) | Ainult gaseeritud joogid“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Toidugruppi 14.1.4 „Maitsestatud joogid“ lisatakse soja hemitselluloosi (E 426) käsitleva kande järele uus kanne polüsorbaatide (E 432–436) kohta:

„E 432–436

Polüsorbaadid

10

(1)

Ainult gaseeritud joogid“

| 2) | Toidugruppi 14.2.3 „Õuna- ja pirnisiider“ lisatakse propaan-1,2-dioolalginaati (E 405) käsitleva kande järele uus kanne polüsorbaatide (E 432–436) kohta: | „E 432–436 | Polüsorbaadid | 10 | (1) | Ainult gaseeritud joogid“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Toidugruppi 14.2.3 „Õuna- ja pirnisiider“ lisatakse propaan-1,2-dioolalginaati (E 405) käsitleva kande järele uus kanne polüsorbaatide (E 432–436) kohta:

„E 432–436

Polüsorbaadid

10

(1)

Ainult gaseeritud joogid“

| 3) | Toidugruppi 14.2.4 „Puuvilja ja marjaveinid ning muud kääritamise teel valmistatud alkohoolsed joogid puuviljadest ja muust toormest ning veinisegud“ lisatakse metaviinhapet (E 353) käsitleva kande järele uus kanne polüsorbaatide (E 432–436) kohta: | „E 432–436 | Polüsorbaadid | 10 | (1) | Ainult gaseeritud joogid“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Toidugruppi 14.2.4 „Puuvilja ja marjaveinid ning muud kääritamise teel valmistatud alkohoolsed joogid puuviljadest ja muust toormest ning veinisegud“ lisatakse metaviinhapet (E 353) käsitleva kande järele uus kanne polüsorbaatide (E 432–436) kohta:

„E 432–436

Polüsorbaadid

10

(1)

Ainult gaseeritud joogid“

| 4) | Toidugrupis 14.2.8 „Muud alkohoolsed joogid, sealhulgas alkohoolsete ja mittealkohoolsete jookide segud ning alkohoolsed joogid piiritusesisaldusega alla 15 %“ lisatakse propaan-1,2-dioolalginaati (E 405) käsitleva kande järele uus kanne polüsorbaatide (E 432–436) kohta: | „E 432–436 | Polüsorbaadid | 10 | (1) | Ainult gaseeritud joogid“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Toidugrupis 14.2.8 „Muud alkohoolsed joogid, sealhulgas alkohoolsete ja mittealkohoolsete jookide segud ning alkohoolsed joogid piiritusesisaldusega alla 15 %“ lisatakse propaan-1,2-dioolalginaati (E 405) käsitleva kande järele uus kanne polüsorbaatide (E 432–436) kohta:

„E 432–436

Polüsorbaadid

10

(1)

Ainult gaseeritud joogid“

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/357,

4. märts 2020,

millega muudetakse määrust (EL) 2018/395 õhupallipiloodi lubade osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikleid 23, 27 ja 31,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon peab vastu võtma vajalikud rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse õhupallipiloodi lube (edaspidi „BPL“) käsitlevad nõuded vastavalt määrusele (EL) 2018/1139, tingimusel et asjaomased õhusõidukid vastavad kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon peab vastu võtma vajalikud rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse õhupallipiloodi lube (edaspidi „BPL“) käsitlevad nõuded vastavalt määrusele (EL) 2018/1139, tingimusel et asjaomased õhusõidukid vastavad kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele.

| (2) | Võttes arvesse õhupallimeeskonna liikmetele lubade väljaandmise eripära, on eraldiseisvate määrustega vaja kehtestada konkreetsed nõuded lubade väljaandmiseks. Need nõuded peaksid põhinema komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (2) kohastel lennumeeskonna liikmete lubade üldeeskirjadel. Neid tuleks aga ümber struktureerida ja lihtsustada selle tagamiseks, et need oleksid proportsionaalsed, rajaneksid riskipõhisel lähenemisviisil ja tagaksid selle, et õhupallipiloodid oleksid praegu ning tulevikus pädevad täitma oma ülesandeid ja kohustusi. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse õhupallimeeskonna liikmetele lubade väljaandmise eripära, on eraldiseisvate määrustega vaja kehtestada konkreetsed nõuded lubade väljaandmiseks. Need nõuded peaksid põhinema komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (2) kohastel lennumeeskonna liikmete lubade üldeeskirjadel. Neid tuleks aga ümber struktureerida ja lihtsustada selle tagamiseks, et need oleksid proportsionaalsed, rajaneksid riskipõhisel lähenemisviisil ja tagaksid selle, et õhupallipiloodid oleksid praegu ning tulevikus pädevad täitma oma ülesandeid ja kohustusi.

| (3) | Määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 12 lõike 2a punkti 3 kohaselt võivad liikmesriigid jätkuvalt kohaldada riiklikke loaandmiseeskirju, millega antakse põhilistele piloodiõigustele juurdepääs kuni 8. aprillini 2020. Mõned liikmesriigid on komisjonile ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (EASA) teatanud, et kõnealuste riiklike loaandmiseeskirjade jätkuv kohaldamine olukorras, kus piloodiõpilased kasutavad piiratud õigusi järelevalveta ja saavad põhiõigused järk-järgult, toetab lennuspordi ning vaba aja veetmisega seotud tegevuse edendamist lihtsa ja taskukohasema juurdepääsu tõttu lennundusele. Üldlennundusele lihtsama juurdepääsu edendamine ja võimaldamine on kooskõlas EASA üldlennunduse tegevuskava eesmärgiga luua proportsionaalsem, paindlikum ja ennetavam õigusraamistik (3). Neil põhjustel tuleks liikmesriikidele anda õigus jätkata kõnealuste riiklike loaandmiseeskirjade kohaldamist vastavalt põhimõtetele, mis kehtestati BPLide väljaandmise kohta määrusega (EL) 2019/430 (4). Liikmesriigid peaksid aga komisjoni ja EASAt teavitama sellest, kui nad selliseid lube välja annavad. Liikmesriigid peaksid ka jälgima selliste lubade kasutamist, et säilitada lennundusohutuse vastuvõetav tase. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 12 lõike 2a punkti 3 kohaselt võivad liikmesriigid jätkuvalt kohaldada riiklikke loaandmiseeskirju, millega antakse põhilistele piloodiõigustele juurdepääs kuni 8. aprillini 2020. Mõned liikmesriigid on komisjonile ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (EASA) teatanud, et kõnealuste riiklike loaandmiseeskirjade jätkuv kohaldamine olukorras, kus piloodiõpilased kasutavad piiratud õigusi järelevalveta ja saavad põhiõigused järk-järgult, toetab lennuspordi ning vaba aja veetmisega seotud tegevuse edendamist lihtsa ja taskukohasema juurdepääsu tõttu lennundusele. Üldlennundusele lihtsama juurdepääsu edendamine ja võimaldamine on kooskõlas EASA üldlennunduse tegevuskava eesmärgiga luua proportsionaalsem, paindlikum ja ennetavam õigusraamistik (3). Neil põhjustel tuleks liikmesriikidele anda õigus jätkata kõnealuste riiklike loaandmiseeskirjade kohaldamist vastavalt põhimõtetele, mis kehtestati BPLide väljaandmise kohta määrusega (EL) 2019/430 (4). Liikmesriigid peaksid aga komisjoni ja EASAt teavitama sellest, kui nad selliseid lube välja annavad. Liikmesriigid peaksid ka jälgima selliste lubade kasutamist, et säilitada lennundusohutuse vastuvõetav tase.

| (4) | Sujuva ülemineku tagamiseks peaksid jääma kehtima kõik enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva õhupallipilootidele määruse (EL) nr 1178/2011 kohaselt väljaantud tunnistused, load ja heakskiidud. Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva väljaantud riiklikud õhupallipiloodi load tuleks vormistada käesoleva määruse kohaselt väljaantud lubadeks, kasutades selleks liikmesriikide pädevate asutuste poolt EASAga konsulteerides koostatud muutmisaruandeid. |
| --- | --- |

(4)

Sujuva ülemineku tagamiseks peaksid jääma kehtima kõik enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva õhupallipilootidele määruse (EL) nr 1178/2011 kohaselt väljaantud tunnistused, load ja heakskiidud. Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva väljaantud riiklikud õhupallipiloodi load tuleks vormistada käesoleva määruse kohaselt väljaantud lubadeks, kasutades selleks liikmesriikide pädevate asutuste poolt EASAga konsulteerides koostatud muutmisaruandeid.

| (5) | Määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaseid õhupallipiloodi koolitusi, mis algasid enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, tuleks täielikult arvesse võtta, sest nende koolitusnõuded on samaväärsed käesoleva määrusega kehtestatutega või neist isegi ulatuslikumad. Chicago konventsiooni 1. lisa kohaseid koolitusi, mis algasid enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, tuleks arvesse võtta liikmesriikide koostatud arvestusaruannete alusel. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaseid õhupallipiloodi koolitusi, mis algasid enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, tuleks täielikult arvesse võtta, sest nende koolitusnõuded on samaväärsed käesoleva määrusega kehtestatutega või neist isegi ulatuslikumad. Chicago konventsiooni 1. lisa kohaseid koolitusi, mis algasid enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, tuleks arvesse võtta liikmesriikide koostatud arvestusaruannete alusel.

| (6) | Olemasolevatele koolitusorganisatsioonidele tuleks anda piisavalt aega oma koolitusprogrammide kohandamiseks, rakendades vajaduse korral lihtsustatud koolitusnõudeid. |
| --- | --- |

(6)

Olemasolevatele koolitusorganisatsioonidele tuleks anda piisavalt aega oma koolitusprogrammide kohandamiseks, rakendades vajaduse korral lihtsustatud koolitusnõudeid.

| (7) | Selleks et võtta arvesse pärast komisjoni määruse (EL) 2018/395 (5) vastuvõtmist saadud kogemusi ja täpsustada teatavaid aspekte, näiteks majandustegevuse deklaratsioonide esitamist, tuleks kõnealuse määruse sätteid ajakohastada ka õhupallide käitamise seisukohast. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et võtta arvesse pärast komisjoni määruse (EL) 2018/395 (5) vastuvõtmist saadud kogemusi ja täpsustada teatavaid aspekte, näiteks majandustegevuse deklaratsioonide esitamist, tuleks kõnealuse määruse sätteid ajakohastada ka õhupallide käitamise seisukohast.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad EASA arvamusel nr 01/2019 (6) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad EASA arvamusel nr 01/2019 (6) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2018/395 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Komisjoni määrus (EL) 2018/395, 13. märts 2018, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude ja õhupalli lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139“. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Komisjoni määrus (EL) 2018/395, 13. märts 2018, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude ja õhupalli lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139“.

| 2) | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad lendude tegemiseks õhupallidega, mis vastavad Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 (*1) artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele, ning õhupallipiloodi lubade ja nendega seotud pädevusmärgete, õiguste ja tunnistuste väljaandmiseks ja pikendamiseks.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

2)

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad lendude tegemiseks õhupallidega, mis vastavad Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 (*1) artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele, ning õhupallipiloodi lubade ja nendega seotud pädevusmärgete, õiguste ja tunnistuste väljaandmiseks ja pikendamiseks.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).“
  "

*1

| 3) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid ja kui mõisted ei ole käesolevas artiklis määratletud teisiti, komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (*2) artikli 2 mõisteid:“


  (*2)  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).“;" |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid ja kui mõisted ei ole käesolevas artiklis määratletud teisiti, komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (*2) artikli 2 mõisteid:“

*2

(*2)  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).“;"

*2

| b) | lisatakse punkt 7a:






  „7a) | „äriline lennutegevus“ – õhupalliga tasu eest teostatav avalikkusele kättesaadav lennutegevus või lennutegevus, mida, juhul kui see ei ole avalikkusele kättesaadav, teostatakse ettevõtja ja kliendi vahelise lepingu alusel, kusjuures klient ei oma kontrolli ettevõtja üle;“ |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 7a:

„7a)

„äriline lennutegevus“ – õhupalliga tasu eest teostatav avalikkusele kättesaadav lennutegevus või lennutegevus, mida, juhul kui see ei ole avalikkusele kättesaadav, teostatakse ettevõtja ja kliendi vahelise lepingu alusel, kusjuures klient ei oma kontrolli ettevõtja üle;“

| c) | punkt 10 asendatakse järgmisega:






  „10) | „tutvustuslend“ – rahalise või muu tasu eest tehtav mis tahes lend, mis hõlmab lühikest lennureisi, mille määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks asutatud organisatsioon on korraldanud uute õpilaste või liikmete leidmiseks;“ |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 10 asendatakse järgmisega:

„10)

„tutvustuslend“ – rahalise või muu tasu eest tehtav mis tahes lend, mis hõlmab lühikest lennureisi, mille määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks asutatud organisatsioon on korraldanud uute õpilaste või liikmete leidmiseks;“

| d) | punkt 12 asendatakse järgmisega:






  „12) | „kuivrendi leping (dry lease agreement)“ – ettevõtjatevaheline leping, mille kohaselt õhupalli käitatakse rendilevõtja vastutusel;“ |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 12 asendatakse järgmisega:

„12)

„kuivrendi leping (dry lease agreement)“ – ettevõtjatevaheline leping, mille kohaselt õhupalli käitatakse rendilevõtja vastutusel;“

dry lease agreement

| e) | lisatakse punktid 13–15:






  „13) | „riiklik luba“ – piloodiluba, mille liikmesriik on siseriiklike õigusaktide kohaselt välja andnud enne käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva; |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse punktid 13–15:

„13)

„riiklik luba“ – piloodiluba, mille liikmesriik on siseriiklike õigusaktide kohaselt välja andnud enne käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva;

| 14) | „BFCL-osa kohane luba“ – käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) nõuetele vastav lennumeeskonna liikme luba; |
| --- | --- |

14)

„BFCL-osa kohane luba“ – käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) nõuetele vastav lennumeeskonna liikme luba;

| 15) | „muutmisaruanne“ – aruanne, mille alusel võib loa muuta BFCL-osa kohaseks loaks.“ |
| --- | --- |

15)

„muutmisaruanne“ – aruanne, mille alusel võib loa muuta BFCL-osa kohaseks loaks.“

| 4) | Artikli 3 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Õhupallide käitajad käitavad ärilisi lende alles pärast seda, kui nad on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni selle kohta, et neil on suutlikkus ja vahendid õhupallilendude käitamisega seotud vastutuse kandmiseks.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 3 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Õhupallide käitajad käitavad ärilisi lende alles pärast seda, kui nad on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni selle kohta, et neil on suutlikkus ja vahendid õhupallilendude käitamisega seotud vastutuse kandmiseks.“;

| b) | teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

teine lõik jäetakse välja;

| c) | kolmandat lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Esimest lõiku ei kohaldata järgmiste õhupallilendude suhtes:“; |
| --- | --- | --- |

c)

kolmandat lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Esimest lõiku ei kohaldata järgmiste õhupallilendude suhtes:“;

| ii) | punktid c ja d asendatakse järgmisega:






  „c) | kuni nelja eraisiku (kaasa arvatud piloot) osalusel tehtavad tutvustuslennud ning langevarjuhüpetega seotud lennud, mida korraldab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis, või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon, tingimusel et organisatsioon teeb õhupallilende omandiõiguse või kuivrendilepingu alusel, et lennust ei saada organisatsioonist väljaspool jagatavat kasu ja et selliste lendude käitamine moodustab ainult väikese osa organisatsiooni tegevusest; |
| --- | --- | --- |

ii)

punktid c ja d asendatakse järgmisega:

„c)

kuni nelja eraisiku (kaasa arvatud piloot) osalusel tehtavad tutvustuslennud ning langevarjuhüpetega seotud lennud, mida korraldab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis, või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon, tingimusel et organisatsioon teeb õhupallilende omandiõiguse või kuivrendilepingu alusel, et lennust ei saada organisatsioonist väljaspool jagatavat kasu ja et selliste lendude käitamine moodustab ainult väikese osa organisatsiooni tegevusest;

| d) | treeninglennud, mida teeb määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis.“ |
| --- | --- |

d)

treeninglennud, mida teeb määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis.“

| 5) | Artikli 3 järele lisatakse artiklid 3a–3d:

  „Artikkel 3a
  Piloodiload ja tervisetõendid

  1.   Ilma et see piiraks komisjoni delegeeritud määrust (EL) (*3), täidavad käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud õhusõidukite piloodid käesoleva määruse III lisas (BFCL-osa) ning määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisas (MED-osa) sätestatud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi.


  2.   Erandina loaomanike õigustest, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse III lisas (BFCL-osa), võivad selliste lubade omanikud teha artikli 3 lõike 2 punktides a–d osutatud lende ilma käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) punkti BFCL.215 nõudeid täitmata.


  3.   Liikmesriik võib anda õhupallipiloodi loa (BPL) koolituskursusel osalevale piloodiõpilasele loa kasutada piiratud õigusi ilma järelevalveta enne, kui õpilane on täitnud kõik III lisa (BFCL-osa) kohaselt BPLi väljaandmiseks vajalikud nõuded, järgmistel tingimustel:






  a) | antud õiguste ulatus põhineb ohutusriskide hindamisel asjaomase liikmesriigi poolt, võttes arvesse vastava piloodipädevuse omandamiseks vajaliku koolituse mahtu; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 3 järele lisatakse artiklid 3a–3d:

„Artikkel 3a

Piloodiload ja tervisetõendid

1.   Ilma et see piiraks komisjoni delegeeritud määrust (EL) (*3), täidavad käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud õhusõidukite piloodid käesoleva määruse III lisas (BFCL-osa) ning määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisas (MED-osa) sätestatud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi.

2.   Erandina loaomanike õigustest, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse III lisas (BFCL-osa), võivad selliste lubade omanikud teha artikli 3 lõike 2 punktides a–d osutatud lende ilma käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) punkti BFCL.215 nõudeid täitmata.

3.   Liikmesriik võib anda õhupallipiloodi loa (BPL) koolituskursusel osalevale piloodiõpilasele loa kasutada piiratud õigusi ilma järelevalveta enne, kui õpilane on täitnud kõik III lisa (BFCL-osa) kohaselt BPLi väljaandmiseks vajalikud nõuded, järgmistel tingimustel:

a)

antud õiguste ulatus põhineb ohutusriskide hindamisel asjaomase liikmesriigi poolt, võttes arvesse vastava piloodipädevuse omandamiseks vajaliku koolituse mahtu;

| b) | õigusi kohaldatakse ainult järgmise suhtes:






  i) | loa andnud liikmesriigi territoorium tervikuna või osa sellest; |
| --- | --- | --- |

b)

õigusi kohaldatakse ainult järgmise suhtes:

i)

loa andnud liikmesriigi territoorium tervikuna või osa sellest;

| ii) | loa andnud liikmesriigis registreeritud õhupallid; |
| --- | --- |

ii)

loa andnud liikmesriigis registreeritud õhupallid;

| c) | sellise loa omaniku puhul, kes taotleb õhupallipiloodi luba, võetakse arvesse sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni (ATO) või deklareeritud koolitusorganisatsiooni (DTO) soovituse alusel läbitud loakoolitust; |
| --- | --- |

c)

sellise loa omaniku puhul, kes taotleb õhupallipiloodi luba, võetakse arvesse sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni (ATO) või deklareeritud koolitusorganisatsiooni (DTO) soovituse alusel läbitud loakoolitust;

| d) | liikmesriik esitab komisjonile ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametile iga kolme aasta järel aruande ja ohutusriskide hinnangu; |
| --- | --- |

d)

liikmesriik esitab komisjonile ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametile iga kolme aasta järel aruande ja ohutusriskide hinnangu;

| e) | liikmesriik jälgib käesoleva lõike alusel väljaantud lubade kasutamist, et tagada lennundusohutuse vastuvõetav tase ning võtta kõrgenenud ohutusriski või mõne ohutusalase probleemi avastamise korral asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

e)

liikmesriik jälgib käesoleva lõike alusel väljaantud lubade kasutamist, et tagada lennundusohutuse vastuvõetav tase ning võtta kõrgenenud ohutusriski või mõne ohutusalase probleemi avastamise korral asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 3b

Olemasolevad piloodiload ja riiklikud tervisetõendid

1.   FCL-osa kohased õhupallipiloodi load ning nendega seotud õigused, pädevusmärked ja tunnistused, mille liikmesriik on välja andnud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, loetakse väljaantuks käesoleva määruse kohaselt. Kui liikmesriigid annavad lube uuesti välja halduslikel põhjustel või loaomanike taotlusel, asendavad nad need load lubadega, mis vastavad määruse (EL) nr 1178/2011 VI lisas (ARA-osa) sätestatud vormile.

2.   Kui liikmesriik annab käesoleva artikli lõike 1 kohaselt uuesti välja lube ning nendega seotud õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, teeb ta vajaduse korral järgmist:

| a) | kannab kõik juba FCL-osa kohastel lubadel kinnitatud õigused üle uuele loavormile; |
| --- | --- |

a)

kannab kõik juba FCL-osa kohastel lubadel kinnitatud õigused üle uuele loavormile;

| b) | muudab FCL-osa kohase loaga seotud trossiga kinnitatud lendude või ärilise lennutegevuse õigused trossiga kinnitatud lendude pädevusmärkeks või ärilise lennutegevuse pädevusmärkeks vastavalt käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) punktidele BFCL.200 ja BFCL.215; |
| --- | --- |

b)

muudab FCL-osa kohase loaga seotud trossiga kinnitatud lendude või ärilise lennutegevuse õigused trossiga kinnitatud lendude pädevusmärkeks või ärilise lennutegevuse pädevusmärkeks vastavalt käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) punktidele BFCL.200 ja BFCL.215;

| c) | kannab FCL-osa kohase loaga seotud lennuinstruktori tunnistuse kehtivusaja piloodi logiraamatusse või annab välja samaväärse dokumendi. Pärast kõnealust kuupäeva võivad asjaomased piloodid kasutada instruktori õigusi üksnes juhul, kui nad täidavad käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) punkti BFCL.360 nõudeid. |
| --- | --- |

c)

kannab FCL-osa kohase loaga seotud lennuinstruktori tunnistuse kehtivusaja piloodi logiraamatusse või annab välja samaväärse dokumendi. Pärast kõnealust kuupäeva võivad asjaomased piloodid kasutada instruktori õigusi üksnes juhul, kui nad täidavad käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) punkti BFCL.360 nõudeid.

3.   Liikmesriigi poolt enne käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva välja antud riiklike õhupallilubade omanikel lubatakse jätkata oma lubadest tulenevate õiguste kasutamist kuni 8. aprillini 2021. Selleks kuupäevaks muudavad liikmesriigid kõnealused load BFCL-osa kohasteks lubadeks ning nendega seotud pädevusmärgeteks, õigusteks ja tunnistusteks, võttes arvesse määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 4 lõigete 4 ja 5 nõuetele vastavas muutmisaruandes sätestatud elemente.

4.   Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud loaga seotud riiklikud piloodi tervisetõendid, mille liikmesriik on välja andnud enne käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva, jäävad kehtima kuni nende järgmise pikendamise kuupäevani või kuni 8. aprillini 2021, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Kõnealuste tervisetõendite kehtivuse pikendamine toimub määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) nõuete kohaselt.

Artikkel 3c

Enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva alanud koolituse arvestamine

1.   Vastavalt käesoleva määruse III lisale (BFCL-osa) loetakse BFCL-osa kohaste lubade ning nendega seotud õiguste, pädevusmärgete või tunnistuste väljaandmisel käesoleva määruse nõuetele vastavaks määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane koolitus, mis algas enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, tingimusel et BPL antakse välja hiljemalt 8. aprillil 2021. Sellisel juhul kohaldatakse järgmist:

| a) | kuumaõhu-õhulaeva klassi kuuluvatel õhupallidel alustatud BPL-koolituse, sealhulgas vastava eksamineerimise, võib lõpule viia kõnealustel õhupallidel; |
| --- | --- |

a)

kuumaõhu-õhulaeva klassi kuuluvatel õhupallidel alustatud BPL-koolituse, sealhulgas vastava eksamineerimise, võib lõpule viia kõnealustel õhupallidel;

| b) | kuumaõhu-õhupalli klassi koolitustunde, mis läbiti muudel kui kõnealuse õhupalliklassi A-kategooria õhupallidel, võetakse täielikult arvesse III lisa punkti BFCL.130 alapunkti b nõude täitmisel. |
| --- | --- |

b)

kuumaõhu-õhupalli klassi koolitustunde, mis läbiti muudel kui kõnealuse õhupalliklassi A-kategooria õhupallidel, võetakse täielikult arvesse III lisa punkti BFCL.130 alapunkti b nõude täitmisel.

2.   Chicago konventsiooni 1. lisa kohast koolitust, mis algas enne käesoleva määruse või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva, võetakse BFCL-osa kohaste lubade väljaandmisel arvesse arvestusaruande alusel, mille liikmesriik on koostanud Euroopa Liidu Lennundusohutusametiga konsulteerides.

3.   Lõikes 2 osutatud arvestusaruandes kirjeldatakse koolituse ulatust, märgitakse, millised BFCL-osa nõuded loetakse täidetuks, ning vajaduse korral nõuded, mida taotleja peab täitma BFCL-osa kohase loa saamiseks. Aruanne sisaldab kõigi selliste dokumentide koopiaid, mis tõendavad koolituse ulatust, ning koolituse alustamise aluseks olnud siseriiklike eeskirjade ja menetluste koopiaid.

Artikkel 3d

Koolitusorganisatsioonid

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud piloodilubade koolitusorganisatsioonid peavad vastama määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 10a nõuetele.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koolitusorganisatsioonid, kellel on määruse (EL) nr 1178/2011 VII lisa (ORA-osa) kohane sertifikaat või kes on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva esitanud määruse (EL) nr 1178/2011 VIII lisa (DTO-osa) kohase deklaratsiooni, peavad vajaduse korral kohandama oma koolitusprogramme hiljemalt 8. aprilliks 2021.

(*3)  Komisjoni 4. märtsi 2020. aasta delegeeritud määrus (EL), (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).“
  "

*3

| 6) | I lisa (DEF-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

6)

I lisa (DEF-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 7) | II lisa (BOP-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

7)

II lisa (BOP-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

| 8) | Lisatakse III lisa (BFCL-osa), mis on esitatud käesoleva määruse III lisas. |
| --- | --- |

8)

Lisatakse III lisa (BFCL-osa), mis on esitatud käesoleva määruse III lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 8. aprillist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2020

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

2

(3)  https://www.easa.europa.eu/easa-and-you/general-aviation/general-aviation-road-map

3

(4)  Komisjoni 18. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/430, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 seoses piiratud õiguste järelevalveta kasutamisega enne kergõhusõidukipiloodi loa väljaandmist (ELT L 75, 19.3.2019, lk 66).

4

(5)  Komisjoni 13. märtsi 2018. aasta määrus (EL) 2018/395, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 10).

5

(6)  Üldlennunduse pilootide lihtsam juurdepääs instrumentaallennureeglite (IFR) järgi toimuvatele lendudele ja õhupalli- ning purilennukilubade väljaandmise nõuete muutmine (arvamus nr 01/2019, osad A ja B, 19.2.2019), kättesaadav aadressil: https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

6

---

I LISA

Määruse (EL) 2018/395 I lisa „Mõisted“ (DEF-osa) muudetakse järgmiselt:

| 1) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid ja kui mõisted ei ole käesolevas lisas määratletud teisiti, määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 2 ning I lisa (FCL-osa) punktis FCL.010 sätestatud mõisteid:“; |
| --- | --- |

1)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid ja kui mõisted ei ole käesolevas lisas määratletud teisiti, määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 2 ning I lisa (FCL-osa) punktis FCL.010 sätestatud mõisteid:“;

| 2) | punktid 1 ja 2 asendatakse järgmistega:






  „1. | „nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid“ (AMC) – ameti vastu võetud mittesiduvad standardid, millega selgitatakse määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide nõuete täitmise vahendeid; |
| --- | --- | --- |

2)

punktid 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.

„nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid“ (AMC) – ameti vastu võetud mittesiduvad standardid, millega selgitatakse määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide nõuete täitmise vahendeid;

| 2. | „nõuete täitmise alternatiivsed meetodid (AltMOC)“ – olemasolevate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite (AMC) alternatiivid või uued võimalikud meetodid määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide täitmiseks, mille puhul amet ei ole nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid kehtestanud;“ |
| --- | --- |

2.

„nõuete täitmise alternatiivsed meetodid (AltMOC)“ – olemasolevate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite (AMC) alternatiivid või uued võimalikud meetodid määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide täitmiseks, mille puhul amet ei ole nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid kehtestanud;“

| 3) | lisatakse punkt 11a:






  „11a. | „lennuaeg“ – õhupallide puhul ajavahemik korvi maapinnast eemaldumisest õhkutõusu eesmärgil kuni korvi lõpliku peatumiseni pärast lennu lõppemist;“ |
| --- | --- | --- |

3)

lisatakse punkt 11a:

„11a.

„lennuaeg“ – õhupallide puhul ajavahemik korvi maapinnast eemaldumisest õhkutõusu eesmärgil kuni korvi lõpliku peatumiseni pärast lennu lõppemist;“

| 4) | lisatakse punktid 17a ja 17b:






  „17a. | „õhupalliklass“ – õhupallide liigitus, mille aluseks on õhuspüsimiseks kasutatav tõstemeetod; |
| --- | --- | --- |

4)

lisatakse punktid 17a ja 17b:

„17a.

„õhupalliklass“ – õhupallide liigitus, mille aluseks on õhuspüsimiseks kasutatav tõstemeetod;

| 17b. | „lennuoskuse tasemekontroll“ – käesoleva määrusega kehtestatud hiljutise lennukogemuse nõuete täitmiseks vajalik oskuste tõendamine, sealhulgas suuline teadmiste kontroll vastavalt vajadusele;“ |
| --- | --- |

17b.

„lennuoskuse tasemekontroll“ – käesoleva määrusega kehtestatud hiljutise lennukogemuse nõuete täitmiseks vajalik oskuste tõendamine, sealhulgas suuline teadmiste kontroll vastavalt vajadusele;“

| 5) | punkt 22 asendatakse järgmisega:






  „22. | „õhupallikategooria“ – õhupallide liigitus, mille aluseks on pallikesta suurus või maht;“ |
| --- | --- | --- |

5)

punkt 22 asendatakse järgmisega:

„22.

„õhupallikategooria“ – õhupallide liigitus, mille aluseks on pallikesta suurus või maht;“

| 6) | lisatakse punktid 23–26:






  „23. | „lennueksam“ – loa või pädevusmärke väljaandmiseks või õiguse pikendamiseks vajalik oskuste tõendamine, sealhulgas suuline teadmiste kontroll vastavalt vajadusele; |
| --- | --- | --- |

6)

lisatakse punktid 23–26:

„23.

„lennueksam“ – loa või pädevusmärke väljaandmiseks või õiguse pikendamiseks vajalik oskuste tõendamine, sealhulgas suuline teadmiste kontroll vastavalt vajadusele;

| 24. | „atesteerimine“ – oskuste, teadmiste ja hoiakute tõendamine instruktori või kontrollpiloodi loa esmaseks väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks; |
| --- | --- |

24.

„atesteerimine“ – oskuste, teadmiste ja hoiakute tõendamine instruktori või kontrollpiloodi loa esmaseks väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks;

| 25. | „soololend“ – lend, mille jooksul piloodiõpilane viibib õhupalli pardal üksi; |
| --- | --- |

25.

„soololend“ – lend, mille jooksul piloodiõpilane viibib õhupalli pardal üksi;

| 26. | „trossiga kinnitatud lend“ – lend trossisüsteemiga, mille abil on õhupall käitamise ajal kindlasse asukohta kinnitatud; ei hõlma trossi, mida võidakse kasutada stardiprotseduuri osana.“ |
| --- | --- |

26.

„trossiga kinnitatud lend“ – lend trossisüsteemiga, mille abil on õhupall käitamise ajal kindlasse asukohta kinnitatud; ei hõlma trossi, mida võidakse kasutada stardiprotseduuri osana.“

---

II LISA

Määruse (EL) 2018/395 II lisa „Õhupallilennud“ (BOP-osa) muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkti BOP.BAS.010 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Kui seda nõuab pädev asutus, kes kontrollib kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 II lisa (ARO-osa) punkti ARO.GEN.300 alapunkti a alapunktiga 2, kas käitaja täidab jätkuvalt asjakohaseid nõudeid, peab asjaomane käitaja tõendama, et ta täidab määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja käesoleva määruse nõudeid.“; |
| --- | --- | --- |

1)

punkti BOP.BAS.010 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Kui seda nõuab pädev asutus, kes kontrollib kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 II lisa (ARO-osa) punkti ARO.GEN.300 alapunkti a alapunktiga 2, kas käitaja täidab jätkuvalt asjakohaseid nõudeid, peab asjaomane käitaja tõendama, et ta täidab määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja käesoleva määruse nõudeid.“;

| 2) | punkt BOP.BAS.020 asendatakse järgmisega:

  „
  BOP.BAS.020 Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile

  Käitaja peab rakendama:






  a) | pädeva asutuse poolt määruse (EL) nr 965/2012 II lisa (ARO-osa) punkti ARO.GEN.135 alapunkti c kohaselt nõutavaid ohutusmeetmeid ning |
| --- | --- | --- |

2)

punkt BOP.BAS.020 asendatakse järgmisega:

„
  BOP.BAS.020 Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile

Käitaja peab rakendama:

a)

pädeva asutuse poolt määruse (EL) nr 965/2012 II lisa (ARO-osa) punkti ARO.GEN.135 alapunkti c kohaselt nõutavaid ohutusmeetmeid ning

| b) | lennukõlblikkusdirektiive ja muud ameti poolt määruse (EL) 2018/1139 artikli 77 lõike 1 punkti h kohaselt esitatud kohustuslikku teavet.“; |
| --- | --- |

b)

lennukõlblikkusdirektiive ja muud ameti poolt määruse (EL) 2018/1139 artikli 77 lõike 1 punkti h kohaselt esitatud kohustuslikku teavet.“;

| 3) | punkt BOP.BAS.025 asendatakse järgmisega:

  „
  BOP.BAS.025 Õhusõidukikapteniks määramine

  Käitaja määrab õhusõidukikapteni, kellel on käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) kohane õhusõidukikapteni kvalifikatsioon.“; |
| --- | --- |

3)

punkt BOP.BAS.025 asendatakse järgmisega:

„
  BOP.BAS.025 Õhusõidukikapteniks määramine

Käitaja määrab õhusõidukikapteni, kellel on käesoleva määruse III lisa (BFCL-osa) kohane õhusõidukikapteni kvalifikatsioon.“;

| 4) | punkti BOP.BAS.300 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Mõõteriistad ja seadmed, mida käesoleva jaotisega ei ole ette nähtud, ning muu varustus, mida käesoleva lisaga ei ole nõutud, ent mis on lennu ajal õhupallis, peavad vastama järgmisele kahele nõudele:






  1) | lennumeeskond ei kasuta nende mõõteriistade või seadmete abil saadud teavet määruse (EL) 2018/1139 II lisas sätestatud oluliste lennukõlblikkusnõuete täitmiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

punkti BOP.BAS.300 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Mõõteriistad ja seadmed, mida käesoleva jaotisega ei ole ette nähtud, ning muu varustus, mida käesoleva lisaga ei ole nõutud, ent mis on lennu ajal õhupallis, peavad vastama järgmisele kahele nõudele:

1)

lennumeeskond ei kasuta nende mõõteriistade või seadmete abil saadud teavet määruse (EL) 2018/1139 II lisas sätestatud oluliste lennukõlblikkusnõuete täitmiseks;

| 2) | need mõõteriistad ja seadmed ning nende rikked või häired ei tohi kahjustada õhupalli lennukõlblikkust.“; |
| --- | --- |

2)

need mõõteriistad ja seadmed ning nende rikked või häired ei tohi kahjustada õhupalli lennukõlblikkust.“;

| 5) | punkti BOP.ADD.005 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Käitaja vastutab õhupalli käitamise eest vastavalt määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulistele nõuetele, käesoleva alajao nõuetele ning esitatud deklaratsioonile.“; |
| --- | --- | --- |

5)

punkti BOP.ADD.005 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Käitaja vastutab õhupalli käitamise eest vastavalt määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulistele nõuetele, käesoleva alajao nõuetele ning esitatud deklaratsioonile.“;

| 6) | punkti BOP.ADD.015 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Selle kontrollimiseks, kas määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulised nõuded ja käesoleva määruse kohased nõuded on täidetud, tagab käitaja igal ajal juurdepääsu kõikidele rajatistele, õhupallidele, dokumentidele, salvestistele, andmetele, protseduuridele või mis tahes muudele käesoleva määruse kohaldamisalaga (sealhulgas allhangetega) seotud materjalidele kõikidele sellistele isikutele, keda pädev asutus on selleks volitanud.“; |
| --- | --- | --- |

6)

punkti BOP.ADD.015 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Selle kontrollimiseks, kas määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulised nõuded ja käesoleva määruse kohased nõuded on täidetud, tagab käitaja igal ajal juurdepääsu kõikidele rajatistele, õhupallidele, dokumentidele, salvestistele, andmetele, protseduuridele või mis tahes muudele käesoleva määruse kohaldamisalaga (sealhulgas allhangetega) seotud materjalidele kõikidele sellistele isikutele, keda pädev asutus on selleks volitanud.“;

| 7) | punkt BOP.ADD.035 asendatakse järgmisega:

  „
  BOP.ADD.035 Allhanketegevus

  Kui käitaja kasutab käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva mis tahes toimingu jaoks allhanget, peab ta tagama, et allhankijast organisatsioon tegutseb kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud oluliste nõuetega ja käesoleva määruse nõuetega. Lisaks peab käitaja tagama juurdepääsu allhankijast organisatsioonile, et pädev asutus saaks kontrollida, kas asjaomane käitaja järgib jätkuvalt eespool osutatud nõudeid.“; |
| --- | --- |

7)

punkt BOP.ADD.035 asendatakse järgmisega:

„
  BOP.ADD.035 Allhanketegevus

Kui käitaja kasutab käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva mis tahes toimingu jaoks allhanget, peab ta tagama, et allhankijast organisatsioon tegutseb kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud oluliste nõuetega ja käesoleva määruse nõuetega. Lisaks peab käitaja tagama juurdepääsu allhankijast organisatsioonile, et pädev asutus saaks kontrollida, kas asjaomane käitaja järgib jätkuvalt eespool osutatud nõudeid.“;

| 8) | punkti BOP.ADD.040 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Käitaja määrab vastutava juhi, kelle ülesanne on tagada, et kõikide käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toimingute rahastamine ja teostamine toimuks kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud oluliste nõuetega ja käesoleva määruse nõuetega. Vastutav juht vastutab tõhusa juhtimissüsteemi kehtestamise ja haldamise eest.“; |
| --- | --- | --- |

8)

punkti BOP.ADD.040 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Käitaja määrab vastutava juhi, kelle ülesanne on tagada, et kõikide käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toimingute rahastamine ja teostamine toimuks kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud oluliste nõuetega ja käesoleva määruse nõuetega. Vastutav juht vastutab tõhusa juhtimissüsteemi kehtestamise ja haldamise eest.“;

| 9) | punkt BOP.ADD.045 asendatakse järgmisega:

  „
  BOP.ADD.045 Nõuded rajatistele

  Käitajal on piisavad rajatised selle tagamiseks, et kõiki nõutavaid ülesandeid ja toiminguid oleks võimalik teostada ja juhtida kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud oluliste nõuetega ja käesoleva määruse nõuetega.“; |
| --- | --- |

9)

punkt BOP.ADD.045 asendatakse järgmisega:

„
  BOP.ADD.045 Nõuded rajatistele

Käitajal on piisavad rajatised selle tagamiseks, et kõiki nõutavaid ülesandeid ja toiminguid oleks võimalik teostada ja juhtida kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud oluliste nõuetega ja käesoleva määruse nõuetega.“;

| 10) | punkti BOP.ADD.100 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Käitaja peab artikli 3 lõike 2 teises lõigus osutatud deklaratsioonis kinnitama, et ta täidab praegu ja ka edaspidi määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja käesoleva määruse nõudeid.“; |
| --- | --- | --- |

10)

punkti BOP.ADD.100 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Käitaja peab artikli 3 lõike 2 teises lõigus osutatud deklaratsioonis kinnitama, et ta täidab praegu ja ka edaspidi määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja käesoleva määruse nõudeid.“;

| 11) | punkti BOP.ADD.105 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Käitaja teatab pädevale asutusele viivitamata kõigist muudatustest, mis mõjutavad tema vastavust määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulistele nõuetele ja käesoleva määruse nõuetele, mille kohta ta on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni, ning kõikidest muudatustest punkti BOP.ADD.100 alapunktis b osutatud teabes ja punkti BOP.ADD.100 alapunktis c osutatud nõuete täitmise alternatiivsete meetodite loendis, mis sisalduvad deklaratsioonis või on sellele lisatud.“; |
| --- | --- | --- |

11)

punkti BOP.ADD.105 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Käitaja teatab pädevale asutusele viivitamata kõigist muudatustest, mis mõjutavad tema vastavust määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulistele nõuetele ja käesoleva määruse nõuetele, mille kohta ta on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni, ning kõikidest muudatustest punkti BOP.ADD.100 alapunktis b osutatud teabes ja punkti BOP.ADD.100 alapunktis c osutatud nõuete täitmise alternatiivsete meetodite loendis, mis sisalduvad deklaratsioonis või on sellele lisatud.“;

| 12) | punkti BOP.ADD.115 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Kui kolmandas riigis registreeritud õhupalli suhtes kohaldatakse kuivrendilepingut, peab sellise õhupalli käitaja tagama, et asjaomane õhupall vastaks määruse (EL) 2018/1139 II ja V lisa kohastele jätkuva lennukõlblikkusega seotud olulistele nõuetele ja käesoleva määruse nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

12)

punkti BOP.ADD.115 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Kui kolmandas riigis registreeritud õhupalli suhtes kohaldatakse kuivrendilepingut, peab sellise õhupalli käitaja tagama, et asjaomane õhupall vastaks määruse (EL) 2018/1139 II ja V lisa kohastele jätkuva lennukõlblikkusega seotud olulistele nõuetele ja käesoleva määruse nõuetele.“;

| 13) | punkti BOP.ADD.300 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Kõikidel lennumeeskonna liikmetel peavad olema käesoleva määruse III lisa kohaselt välja antud või tunnustatud load ja pädevusmärked ning nad peavad sobima neile määratud ülesannete täitmiseks.“; |
| --- | --- | --- |

13)

punkti BOP.ADD.300 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Kõikidel lennumeeskonna liikmetel peavad olema käesoleva määruse III lisa kohaselt välja antud või tunnustatud load ja pädevusmärked ning nad peavad sobima neile määratud ülesannete täitmiseks.“;

| 14) | punkti BOP.ADD.300 alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Vabakutselisena või osalise tööajaga töötavate lennumeeskonna liikmete teenuste kasutamisel peab käitaja kontrollima kõikide järgmiste nõuete täitmist:






  1) | käesoleva alajao nõuded; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

punkti BOP.ADD.300 alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Vabakutselisena või osalise tööajaga töötavate lennumeeskonna liikmete teenuste kasutamisel peab käitaja kontrollima kõikide järgmiste nõuete täitmist:

1)

käesoleva alajao nõuded;

| 2) | käesoleva määruse III lisas sätestatud nõuded, sealhulgas hiljutisi kogemusi käsitlevad nõuded; |
| --- | --- |

2)

käesoleva määruse III lisas sätestatud nõuded, sealhulgas hiljutisi kogemusi käsitlevad nõuded;

| 3) | lennu- ja tööaja suhtes kohaldatavad piirangud ja puhkeaja nõuded, mis on kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktidega, kus asub käitaja peamine tegevuskoht, võttes arvesse kõiki asjaomase lennumeeskonna liikme poolt teis(t)ele käitaja(te)le osutatud teenuseid.“; |
| --- | --- |

3)

lennu- ja tööaja suhtes kohaldatavad piirangud ja puhkeaja nõuded, mis on kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktidega, kus asub käitaja peamine tegevuskoht, võttes arvesse kõiki asjaomase lennumeeskonna liikme poolt teis(t)ele käitaja(te)le osutatud teenuseid.“;

| 15) | punkti BOP.ADD.305 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Käitaja määrab õhusõidukikapteniks üksnes sellise piloodi, kellel on:






  1) | käesoleva määruse III lisa kohane õhusõidukikapteni kvalifikatsioon; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

punkti BOP.ADD.305 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Käitaja määrab õhusõidukikapteniks üksnes sellise piloodi, kellel on:

1)

käesoleva määruse III lisa kohane õhusõidukikapteni kvalifikatsioon;

| 2) | lennutegevuskäsiraamatus sätestatud miinimumkogemus ning |
| --- | --- |

2)

lennutegevuskäsiraamatus sätestatud miinimumkogemus ning

| 3) | piisavad teadmised lennu toimumise piirkonna kohta.“; |
| --- | --- |

3)

piisavad teadmised lennu toimumise piirkonna kohta.“;

| 16) | punkt BOP.ADD.310 asendatakse järgmisega:

  „
  BOP.ADD.310 Koolitused ja teadmiste kontroll

  Lennumeeskonna liikmete koolitused ja nende teadmiste kontroll toimub kooskõlas punkti BOP.ADD.315 nõuetega järgmiselt:






  a) | vastavalt käitaja lennutegevuskäsiraamatus ette nähtud koolitusprogrammidele ja -kavadele; |
| --- | --- | --- |

16)

punkt BOP.ADD.310 asendatakse järgmisega:

„
  BOP.ADD.310 Koolitused ja teadmiste kontroll

Lennumeeskonna liikmete koolitused ja nende teadmiste kontroll toimub kooskõlas punkti BOP.ADD.315 nõuetega järgmiselt:

a)

vastavalt käitaja lennutegevuskäsiraamatus ette nähtud koolitusprogrammidele ja -kavadele;

| b) | kõnealuseid koolitusi ja teadmiste kontrolle teevad nõuetekohaselt kvalifitseeritud isikud ning lennuõpet ja sellega seotud kontrolle teevad isikud, kellel on käesoleva määruse III lisa kohane kvalifikatsioon.“; |
| --- | --- |

b)

kõnealuseid koolitusi ja teadmiste kontrolle teevad nõuetekohaselt kvalifitseeritud isikud ning lennuõpet ja sellega seotud kontrolle teevad isikud, kellel on käesoleva määruse III lisa kohane kvalifikatsioon.“;

| 17) | liide asendatakse järgmisega:


  „
  Liide











  DEKLARATSIOON

  vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2018/395 |
| --- | --- |
| Käitaja

  Nimi:
  Käitaja peamine tegevuskoht:
  Vastutava juhi nimi ja kontaktandmed: |
| Õhupalli käitamine |
| Äriliste lendude käitamise alguskuupäev ja vajaduse korral kuupäev, kui jõustuvad praegu teostatavate äriliste lendudega seotud muudatused. |
| Teave kasutatava(te) õhupalli(de), ärilise lennu/äriliste lendude ja jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise kohta: (1) |
| Õhupalli tüüp | Õhupalli registreerimistunnus | Põhibaas | Käitamise liik/liigid
   (2) | Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon
   (3) |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| Nõuete täitmise alternatiivsete meetodite loend koos viidetega asjaomastele nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditele (käesoleva deklaratsiooni lisa), kui selline loend on olemas: |
| Kinnitused |
| ☐ Käitaja täidab praegu ja ka edaspidi määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja määruse (EL) 2018/395 kohaseid nõudeid.
  Eelkõige järgib käitaja äriliste lendude puhul järgmisi määruse (EL) 2018/395 II lisa ADD-alajaos sätestatud nõudeid. |
| ☐ Juhtimissüsteemi dokumentatsioon, sealhulgas lennutegevuskäsiraamat vastab ADD-alajao nõuetele ja kõik lennud toimuvad kooskõlas lennutegevuskäsiraamatu sätetega vastavalt ADD-alajao punkti BOP.ADD.005 alapunktile b. |
| ☐ Kõikidele käitatavatele õhupallidele on välja antud määruse (EL) nr 748/2012 kohane lennukõlblikkuse sertifikaat; kolmandas riigis registreeritud õhupallid vastavad asjakohastele konkreetsetele lennukõlblikkusnõuetele ja nende suhtes kohaldatakse märgrendilepingut või kuivrendilepingut vastavalt ADD-alajao punkti BOP.ADD.110 nõuetele ning punkti BOP.ADD.115 alapunktide b ja c nõuetele. |
| ☐ Kõikidel lennumeeskonna liikmetel on komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa kohaselt välja antud või tunnustatud load ja pädevusmärked vastavalt ADD-alajao punkti BOP.ADD.300 alapunkti c nõuetele. |
| ☐ Käitaja teatab pädevale asutusele kõikidest muudatustest, mis mõjutavad tema vastavust määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulistele nõuetele ja määruse (EL) 2018/395 nõuetele, mille kohta ta on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni, ning kõikidest muudatustest nõuete täitmise alternatiivsete meetodite loendis, mis sisalduvad deklaratsioonis ja on sellele lisatud vastavalt ADD-alajao punkti BOP.ADD.105 alapunkti a nõuetele. |
| ☐ Käitaja kinnitab, et käesolevas deklaratsioonis ja selle lisades sisalduv teave on täielik ja tõene. |
| Kuupäev, vastutava juhi nimi ja allkiri |

17)

liide asendatakse järgmisega:

„
  Liide

DEKLARATSIOON

vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2018/395

Käitaja

Nimi:

Käitaja peamine tegevuskoht:

Vastutava juhi nimi ja kontaktandmed:

Õhupalli käitamine

Äriliste lendude käitamise alguskuupäev ja vajaduse korral kuupäev, kui jõustuvad praegu teostatavate äriliste lendudega seotud muudatused.

Teave kasutatava(te) õhupalli(de), ärilise lennu/äriliste lendude ja jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise kohta: (1)

Õhupalli tüüp

Õhupalli registreerimistunnus

Põhibaas

Käitamise liik/liigid
   (2)

Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon
   (3)

Nõuete täitmise alternatiivsete meetodite loend koos viidetega asjaomastele nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditele (käesoleva deklaratsiooni lisa), kui selline loend on olemas:

Kinnitused

☐ Käitaja täidab praegu ja ka edaspidi määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja määruse (EL) 2018/395 kohaseid nõudeid.

Eelkõige järgib käitaja äriliste lendude puhul järgmisi määruse (EL) 2018/395 II lisa ADD-alajaos sätestatud nõudeid.

☐ Juhtimissüsteemi dokumentatsioon, sealhulgas lennutegevuskäsiraamat vastab ADD-alajao nõuetele ja kõik lennud toimuvad kooskõlas lennutegevuskäsiraamatu sätetega vastavalt ADD-alajao punkti BOP.ADD.005 alapunktile b.

☐ Kõikidele käitatavatele õhupallidele on välja antud määruse (EL) nr 748/2012 kohane lennukõlblikkuse sertifikaat; kolmandas riigis registreeritud õhupallid vastavad asjakohastele konkreetsetele lennukõlblikkusnõuetele ja nende suhtes kohaldatakse märgrendilepingut või kuivrendilepingut vastavalt ADD-alajao punkti BOP.ADD.110 nõuetele ning punkti BOP.ADD.115 alapunktide b ja c nõuetele.

☐ Kõikidel lennumeeskonna liikmetel on komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa kohaselt välja antud või tunnustatud load ja pädevusmärked vastavalt ADD-alajao punkti BOP.ADD.300 alapunkti c nõuetele.

☐ Käitaja teatab pädevale asutusele kõikidest muudatustest, mis mõjutavad tema vastavust määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulistele nõuetele ja määruse (EL) 2018/395 nõuetele, mille kohta ta on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni, ning kõikidest muudatustest nõuete täitmise alternatiivsete meetodite loendis, mis sisalduvad deklaratsioonis ja on sellele lisatud vastavalt ADD-alajao punkti BOP.ADD.105 alapunkti a nõuetele.

☐ Käitaja kinnitab, et käesolevas deklaratsioonis ja selle lisades sisalduv teave on täielik ja tõene.

Kuupäev, vastutava juhi nimi ja allkiri

---

(1)  Palun täitke tabel. Kui teabe esitamiseks ei ole piisavalt ruumi, esitage see eraldi lisas. Palun märkida lisale kuupäev ja kinnitada see allkirjaga.

1

(2)  
  „Käitamise liik/liigid“ tähendab õhupalliga teostatava ärilise lennu liiki.

2

(3)  Teave jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni kohta peab sisaldama organisatsiooni nime, aadressi ja sertifikaadi viitenumbrit.

3

---

III LISA

„III LISA

ÕHUPALLIMEESKONNA LIIKMETELE LUBADE VÄLJAANDMISE NÕUDED

[BFCL-osa]

GEN-ALAJAGU

ÜLDNÕUDED

BFCL.001 Kohaldamisala

Käesoleva lisaga nähakse ette õhupallipiloodi lubade (BPL) ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmise nõuded ning nende kehtivuse ja kasutamise tingimused.

BFCL.005 Pädev asutus

Käesoleva lisa tähenduses on pädev asutus selline asutus, mille nimetab liikmesriik ja mille käest taotletakse BPLi või sellega seotud õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi.

BFCL.010 Õhupalliklassid ja -kategooriad

Käesolevas lisas on õhupallid liigitatud järgmistesse klassidesse ja kategooriatesse:

| a) | kuumaõhu-õhupallide klass:






  1) | A-kategooria: kesta maht kuni 3 400 m3 (120 069 kuupjalga); |
| --- | --- | --- |

a)

kuumaõhu-õhupallide klass:

1)

A-kategooria: kesta maht kuni 3 400 m3 (120 069 kuupjalga);

| 2) | B-kategooria: kesta maht 3 401 m3 (120 070 kuupjalga) – 6 000 m3 (211 888 kuupjalga); |
| --- | --- |

2)

B-kategooria: kesta maht 3 401 m3 (120 070 kuupjalga) – 6 000 m3 (211 888 kuupjalga);

| 3) | C-kategooria: kesta maht 6 001 m3 (211 889 kuupjalga) – 10 500 m3 (370 804 kuupjalga); |
| --- | --- |

3)

C-kategooria: kesta maht 6 001 m3 (211 889 kuupjalga) – 10 500 m3 (370 804 kuupjalga);

| 4) | D-kategooria: kesta maht üle 10 500 m3 (370 804 kuupjalga); |
| --- | --- |

4)

D-kategooria: kesta maht üle 10 500 m3 (370 804 kuupjalga);

| b) | gaasiõhupallide klass; |
| --- | --- |

b)

gaasiõhupallide klass;

| c) | segaõhupallide klass; |
| --- | --- |

c)

segaõhupallide klass;

| d) | kuumaõhu-õhulaevade klass. |
| --- | --- |

d)

kuumaõhu-õhulaevade klass.

BFCL.015 BPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste taotlemine, väljaandmine, pikendamine ning taastamine

| a) | Pädevale asutusele esitatakse tema poolt määratud vormis ja viisil järgmised taotlused:






  1) | BPLi ja sellega seotud pädevusmärgete väljaandmiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

Pädevale asutusele esitatakse tema poolt määratud vormis ja viisil järgmised taotlused:

1)

BPLi ja sellega seotud pädevusmärgete väljaandmiseks;

| 2) | BPLiga seotud õiguste pikendamiseks; |
| --- | --- |

2)

BPLiga seotud õiguste pikendamiseks;

| 3) | õhupallide lennuinstruktori („FI(B)“) tunnistuse väljaandmiseks; |
| --- | --- |

3)

õhupallide lennuinstruktori („FI(B)“) tunnistuse väljaandmiseks;

| 4) | õhupallide kontrollpiloodi („FE(B)“) tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks ning |
| --- | --- |

4)

õhupallide kontrollpiloodi („FE(B)“) tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks ning

| 5) | BPLi ja sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste muutmiseks. |
| --- | --- |

5)

BPLi ja sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste muutmiseks.

| b) | Alapunktis a osutatud taotlusele tuleb lisada tõendid selle kohta, et taotleja vastab käesolevas lisas ja määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisas (MED-osa) sätestatud asjaomastele nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Alapunktis a osutatud taotlusele tuleb lisada tõendid selle kohta, et taotleja vastab käesolevas lisas ja määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisas (MED-osa) sätestatud asjaomastele nõuetele.

| c) | Loa, pädevusmärke või tunnistusega antavate õiguste piiramise või laiendamise kohta teeb pädev asutus loale või tunnistusele vastava märke. |
| --- | --- |

c)

Loa, pädevusmärke või tunnistusega antavate õiguste piiramise või laiendamise kohta teeb pädev asutus loale või tunnistusele vastava märke.

| d) | Isikul võib olla ainult üks käesoleva lisa kohaselt väljaantud BPL. |
| --- | --- |

d)

Isikul võib olla ainult üks käesoleva lisa kohaselt väljaantud BPL.

| e) | Loaomanik peab esitama alapunktis a osutatud taotlused selle liikmesriigi määratud pädevale asutusele, kus talle on välja antud kas käesoleva lisa (BFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohane luba. |
| --- | --- |

e)

Loaomanik peab esitama alapunktis a osutatud taotlused selle liikmesriigi määratud pädevale asutusele, kus talle on välja antud kas käesoleva lisa (BFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohane luba.

| f) | BPLi omanik võib taotleda pädeva asutuse vahetamist teise liikmesriigi määratud pädeva asutuse vastu, kuid sellisel juhul muutub uus pädev asutus pädevaks asutuseks taotleja kõigi lubade puhul. |
| --- | --- |

f)

BPLi omanik võib taotleda pädeva asutuse vahetamist teise liikmesriigi määratud pädeva asutuse vastu, kuid sellisel juhul muutub uus pädev asutus pädevaks asutuseks taotleja kõigi lubade puhul.

| g) | Taotleja peab BPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmist taotlema hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lennueksami või atesteerimise edukat läbimist. |
| --- | --- |

g)

Taotleja peab BPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmist taotlema hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lennueksami või atesteerimise edukat läbimist.

BFCL.030 Praktiline lennueksam

Lennueksami taotlejal peab olema tema koolituse eest vastutava sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni poolt pärast koolituse lõpetamist antud soovitus, välja arvatud punktis BFCL.215 osutatud ärilise lennutegevuse pädevusmärke saamiseks nõutava praktilise lennueksami puhul. Sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon teeb koolitusdokumendid kättesaadavaks kontrollpiloodile.

BFCL.035 Lennuaja arvestamine

BPLi ning sellega seotud õiguse, pädevusmärke või tunnistuse taotleja puhul arvestatakse loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse omandamiseks nõutava lennuajana täismahus nii soololennuaega, instruktoriga lennuõppeaega kui ka lennuaega õhupallikaptenina.

BFCL.045 Dokumentide kaasaskandmise ja esitamise kohustus

| a) | BPList tulenevate õiguste kasutamisel kannab loaomanik kaasas kõiki järgmisi dokumente:






  1) | kehtiv BPL; |
| --- | --- | --- |

a)

BPList tulenevate õiguste kasutamisel kannab loaomanik kaasas kõiki järgmisi dokumente:

1)

kehtiv BPL;

| 2) | kehtiv tervisetõend; |
| --- | --- |

2)

kehtiv tervisetõend;

| 3) | isikut tõendav fotoga dokument; |
| --- | --- |

3)

isikut tõendav fotoga dokument;

| 4) | logiraamatu andmed, millest piisab käesoleva lisa nõuete täitmise tõendamiseks. |
| --- | --- |

4)

logiraamatu andmed, millest piisab käesoleva lisa nõuete täitmise tõendamiseks.

| b) | Piloodiõpilasel peavad kõikidel soololendudel kaasas olema järgmised dokumendid:






  1) | alapunkti a alapunktides 2 ja 3 osutatud dokumendid ning |
| --- | --- | --- |

b)

Piloodiõpilasel peavad kõikidel soololendudel kaasas olema järgmised dokumendid:

1)

alapunkti a alapunktides 2 ja 3 osutatud dokumendid ning

| 2) | tõend punkti BFCL.125 alapunktis a sätestatud loa olemasolu kohta. |
| --- | --- |

2)

tõend punkti BFCL.125 alapunktis a sätestatud loa olemasolu kohta.

| c) | BPLi omanik või piloodiõpilane peab viivitamata esitama kontrollimiseks alapunktis a või b osutatud dokumendid, kui pädeva asutuse volitatud esindaja seda nõuab. |
| --- | --- |

c)

BPLi omanik või piloodiõpilane peab viivitamata esitama kontrollimiseks alapunktis a või b osutatud dokumendid, kui pädeva asutuse volitatud esindaja seda nõuab.

BFCL.050 Lennuaja registreerimine

BPLi omanik või piloodiõpilane registreerib pädeva asutuse määratud vormis ja viisil kõikide oma lendude üksikasjalikud andmed.

BFCL.065 70-aastaste ja vanemate BPLi omanike õiguste piiramine ärilistel reisijateveo-õhupallilendudel

Ärilistel reisijateveo-õhupallilendudel kasutatava õhupalli piloodina ei tohi tegutseda 70-aastane või vanem BPLi omanik.

BFCL.070 Lubade, pädevusmärgete ja tunnistuste piiramine, peatamine ja tühistamine

| a) | Pädev asutus võib käesoleva lisa kohaselt välja antud BPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste kehtivust piirata või selle peatada või tühistada vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 VI lisas (ARA-osa) ette nähtud tingimustele ja menetlustele, kui BPLi omanik ei täida määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulisi nõudeid või käesoleva lisa või käesoleva määruse II lisa (BOP-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) nõudeid. |
| --- | --- |

a)

Pädev asutus võib käesoleva lisa kohaselt välja antud BPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste kehtivust piirata või selle peatada või tühistada vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 VI lisas (ARA-osa) ette nähtud tingimustele ja menetlustele, kui BPLi omanik ei täida määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulisi nõudeid või käesoleva lisa või käesoleva määruse II lisa (BOP-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) nõudeid.

| b) | Loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse kehtivuse piiramise, peatamise või tühistamise korral peab BPLi omanik loa või tunnistuse viivitamata tagastama pädevale asutusele. |
| --- | --- |

b)

Loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse kehtivuse piiramise, peatamise või tühistamise korral peab BPLi omanik loa või tunnistuse viivitamata tagastama pädevale asutusele.

BPL-ALAJAGU

ÕHUPALLIPILOODI LUBA (BPL)

BFCL.115 BPL – õigused ja tingimused

| a) | BPLi omanikul on õigus kaptenina juhtida õhupalle:






  1) | tasuta mitteärilistel lendudel; |
| --- | --- | --- |

a)

BPLi omanikul on õigus kaptenina juhtida õhupalle:

1)

tasuta mitteärilistel lendudel;

| 2) | ärilistel lendudel, kui tal on käesoleva lisa ADD-alajao punkti BFCL.215 kohane ärilise lennutegevuse pädevusmärge. |
| --- | --- |

2)

ärilistel lendudel, kui tal on käesoleva lisa ADD-alajao punkti BFCL.215 kohane ärilise lennutegevuse pädevusmärge.

| b) | Erandina alapunkti a alapunktist 1 võib instruktori või kontrollpiloodi õigusi omav BPLi omanik saada tasu järgmistel juhtudel:






  1) | BPLi taotlejate lennuõpetajana; |
| --- | --- | --- |

b)

Erandina alapunkti a alapunktist 1 võib instruktori või kontrollpiloodi õigusi omav BPLi omanik saada tasu järgmistel juhtudel:

1)

BPLi taotlejate lennuõpetajana;

| 2) | BPLi taotlejate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrolli läbiviijana; |
| --- | --- |

2)

BPLi taotlejate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrolli läbiviijana;

| 3) | BPLile lisatavate õiguste, pädevusmärgete ja tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest. |
| --- | --- |

3)

BPLile lisatavate õiguste, pädevusmärgete ja tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.

| c) | BPLi omanik võib BPLi õigusi kasutada ainult juhul, kui ta täidab kohaldatavaid hiljutise lennukogemuse nõudeid ja kui tal on kasutatavatele õigustele vastav kehtiv tervisetõend. |
| --- | --- |

c)

BPLi omanik võib BPLi õigusi kasutada ainult juhul, kui ta täidab kohaldatavaid hiljutise lennukogemuse nõudeid ja kui tal on kasutatavatele õigustele vastav kehtiv tervisetõend.

BFCL.120 BPL – vanuse alammäär

BPLi taotleja peab olema vähemalt 16-aastane.

BFCL.125 BPL – piloodiõpilane

| a) | Piloodiõpilane tohib soololende teha üksnes õhupallide lennuinstruktori (FI(B)) loal ja järelevalve all. |
| --- | --- |

a)

Piloodiõpilane tohib soololende teha üksnes õhupallide lennuinstruktori (FI(B)) loal ja järelevalve all.

| b) | Soololennu tegemiseks peab piloodiõpilane olema vähemalt 14-aastane. |
| --- | --- |

b)

Soololennu tegemiseks peab piloodiõpilane olema vähemalt 14-aastane.

BFCL.130 BPL – koolituskursus ja kogemusnõuded

BPLi taotlejad peavad läbima koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab vastama taotletavatele õigustele ja hõlmama järgmist:

| a) | punkti BFCL.135 alapunktis a osutatud teoreetilised teadmised; |
| --- | --- |

a)

punkti BFCL.135 alapunktis a osutatud teoreetilised teadmised;

| b) | vähemalt 16 tundi lennuõpet kas vastava klassi A-kategooria kuumaõhu-õhupallidel või gaasiõhupallidel, sealhulgas vähemalt:






  1) | 12 tundi instruktoriga lennuõpet; |
| --- | --- | --- |

b)

vähemalt 16 tundi lennuõpet kas vastava klassi A-kategooria kuumaõhu-õhupallidel või gaasiõhupallidel, sealhulgas vähemalt:

1)

12 tundi instruktoriga lennuõpet;

| 2) | kümme täitmist ning 20 starti ja maandumist ning |
| --- | --- |

2)

kümme täitmist ning 20 starti ja maandumist ning

| 3) | üks vähemalt 30-minutiline soololend instruktori järelevalve all. |
| --- | --- |

3)

üks vähemalt 30-minutiline soololend instruktori järelevalve all.

BFCL.135 BPL – teooriaeksam

| a) | Teoreetilised teadmised
  BPLi taotlejad peavad tõendama taotletavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset, läbides selleks eksamid järgmistes valdkondades:






  1) | üldteemad:






  i) | lennundusõigus; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Teoreetilised teadmised

BPLi taotlejad peavad tõendama taotletavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset, läbides selleks eksamid järgmistes valdkondades:

1)

üldteemad:

i)

lennundusõigus;

| ii) | inimvõimed; |
| --- | --- |

ii)

inimvõimed;

| iii) | meteoroloogia; |
| --- | --- |

iii)

meteoroloogia;

| iv) | side ning |
| --- | --- |

iv)

side ning

| 2) | õhupallidega seotud konkreetsed teemad:






  i) | aerodünaamika alused; |
| --- | --- | --- |

2)

õhupallidega seotud konkreetsed teemad:

i)

aerodünaamika alused;

| ii) | käitamismenetlused; |
| --- | --- |

ii)

käitamismenetlused;

| iii) | lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine; |
| --- | --- |

iii)

lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine;

| iv) | õhupalle käsitlevad üldteadmised õhusõidukitest ning |
| --- | --- |

iv)

õhupalle käsitlevad üldteadmised õhusõidukitest ning

| v) | navigatsioon. |
| --- | --- |

v)

navigatsioon.

| b) | Taotleja kohustused






  1) | Taotleja sooritab kõik BPLi teooriaeksamid ühe ja sama liikmesriigi pädeva asutuse vastutusalas. |
| --- | --- | --- |

b)

Taotleja kohustused

1)

Taotleja sooritab kõik BPLi teooriaeksamid ühe ja sama liikmesriigi pädeva asutuse vastutusalas.

| 2) | Taotleja sooritab teooriaeksami pärast seda, kui koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon on andnud talle soovituse pärast teoreetilise õppe kursusel nõutavate elementide rahuldaval tasemel omandamist. |
| --- | --- |

2)

Taotleja sooritab teooriaeksami pärast seda, kui koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon on andnud talle soovituse pärast teoreetilise õppe kursusel nõutavate elementide rahuldaval tasemel omandamist.

| 3) | Sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni soovitus kehtib 12 kuud. Kui taotleja ei ole selle tähtaja jooksul sooritanud vähemalt üht teooriaeksamit, määrab sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon talle vajaduse korral lisakoolituse, lähtudes taotleja vajadustest. |
| --- | --- |

3)

Sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni soovitus kehtib 12 kuud. Kui taotleja ei ole selle tähtaja jooksul sooritanud vähemalt üht teooriaeksamit, määrab sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon talle vajaduse korral lisakoolituse, lähtudes taotleja vajadustest.

| c) | Eduka soorituse standardid






  1) | Teooriaeksam loetakse sooritatuks, kui taotleja on konkreetses eksamidokumendis kogunud vähemalt 75 % kõigist võimalikest punktidest. Karistuspunktide kohaldamine on keelatud. |
| --- | --- | --- |

c)

Eduka soorituse standardid

1)

Teooriaeksam loetakse sooritatuks, kui taotleja on konkreetses eksamidokumendis kogunud vähemalt 75 % kõigist võimalikest punktidest. Karistuspunktide kohaldamine on keelatud.

| 2) | Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, loetakse taotleja BPLi saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanuks juhul, kui ta on kõik nõutavad teooriaeksamidokumendid edukalt täitnud 18 kuu jooksul alates taotleja esimesel eksamil osalemise kalendrikuu lõpust. |
| --- | --- |

2)

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, loetakse taotleja BPLi saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanuks juhul, kui ta on kõik nõutavad teooriaeksamidokumendid edukalt täitnud 18 kuu jooksul alates taotleja esimesel eksamil osalemise kalendrikuu lõpust.

| 3) | Kui taotleja ei ole suutnud üht teooriaeksamidokumenti neljal katsel edukalt täita või ei ta ole kõiki eksamidokumente edukalt täitnud alapunktis 2 nimetatud tähtaja jooksul, peab ta kõik teooriaeksamidokumendid uuesti täitma. |
| --- | --- |

3)

Kui taotleja ei ole suutnud üht teooriaeksamidokumenti neljal katsel edukalt täita või ei ta ole kõiki eksamidokumente edukalt täitnud alapunktis 2 nimetatud tähtaja jooksul, peab ta kõik teooriaeksamidokumendid uuesti täitma.

| 4) | Enne teooriaeksami uuesti sooritamist peab taotleja läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis lisakoolituse. Koolituse mahu ja ulatuse määrab kindlaks sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon, lähtudes taotleja vajadustest. |
| --- | --- |

4)

Enne teooriaeksami uuesti sooritamist peab taotleja läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis lisakoolituse. Koolituse mahu ja ulatuse määrab kindlaks sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon, lähtudes taotleja vajadustest.

| d) | Kehtivusaeg
  Teooriaeksami tulemused kehtivad 24 kuud alates päevast, mil taotleja läbis edukalt teooriaeksami vastavalt alapunkti c alapunktile 2. |
| --- | --- |

d)

Kehtivusaeg

Teooriaeksami tulemused kehtivad 24 kuud alates päevast, mil taotleja läbis edukalt teooriaeksami vastavalt alapunkti c alapunktile 2.

BFCL.140 BPL – teoreetiliste teadmiste arvestamine

Punkti BFCL.135 alapunkti a alapunktis 1 osutatud üldteemade teoreetiliste teadmiste nõuded loetakse BPLi väljaandmise taotlejate puhul täidetuks, kui nad:

| a) | omavad määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohast luba või |
| --- | --- |

a)

omavad määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohast luba või

| b) | on läbinud alapunkti a kohase loa teooriaeksamid, tingimusel et seda on tehtud punkti BFCL.135 alapunktis d osutatud kehtivusajal. |
| --- | --- |

b)

on läbinud alapunkti a kohase loa teooriaeksamid, tingimusel et seda on tehtud punkti BFCL.135 alapunktis d osutatud kehtivusajal.

BFCL.145 BPL – praktiline lennueksam

| a) | BPLi taotleja peab sooritama lennueksami, et tõendada oskust sooritada õhupallikaptenina protseduure ja manöövreid taotletavatele õigustele vastava kompetentsusega. |
| --- | --- |

a)

BPLi taotleja peab sooritama lennueksami, et tõendada oskust sooritada õhupallikaptenina protseduure ja manöövreid taotletavatele õigustele vastava kompetentsusega.

| b) | Taotlejad peavad praktilise lennueksami läbima samas õhupalliklassis, milles nad on läbinud punkti BFCL.130 kohase koolituskursuse, ning kuumaõhu-õhupallide puhul vastava klassi A-kategooria õhupallil. |
| --- | --- |

b)

Taotlejad peavad praktilise lennueksami läbima samas õhupalliklassis, milles nad on läbinud punkti BFCL.130 kohase koolituskursuse, ning kuumaõhu-õhupallide puhul vastava klassi A-kategooria õhupallil.

| c) | BPLi väljaandmiseks nõutava praktilise lennueksami tegemiseks peavad taotlejad esmalt sooritama nõutava teooriaeksami. |
| --- | --- |

c)

BPLi väljaandmiseks nõutava praktilise lennueksami tegemiseks peavad taotlejad esmalt sooritama nõutava teooriaeksami.

| d) | Eduka soorituse standardid






  1) | Lennueksam jagatakse eri osadeks, mis esindavad õhupallilennu kõiki etappe. |
| --- | --- | --- |

d)

Eduka soorituse standardid

1)

Lennueksam jagatakse eri osadeks, mis esindavad õhupallilennu kõiki etappe.

| 2) | Osa mis tahes punkti ebarahuldava soorituse korral loetakse kogu osa ebarahuldavalt sooritatuks. Kui taotleja sooritab ebarahuldavalt üksnes ühe osa, tuleb uuesti sooritada ainult ebarahuldavalt sooritatud osa. Kui ebaõnnestub enam kui ühe osa sooritus, peab taotleja kogu eksami uuesti sooritama. |
| --- | --- |

2)

Osa mis tahes punkti ebarahuldava soorituse korral loetakse kogu osa ebarahuldavalt sooritatuks. Kui taotleja sooritab ebarahuldavalt üksnes ühe osa, tuleb uuesti sooritada ainult ebarahuldavalt sooritatud osa. Kui ebaõnnestub enam kui ühe osa sooritus, peab taotleja kogu eksami uuesti sooritama.

| 3) | Kui taotleja peab eksami alapunkti 2 kohaselt uuesti sooritama ja sooritab mis tahes osa, sealhulgas eelmisel eksamil edukalt sooritatud osa ebarahuldavalt, peab taotleja uuesti sooritama kogu lennueksami. |
| --- | --- |

3)

Kui taotleja peab eksami alapunkti 2 kohaselt uuesti sooritama ja sooritab mis tahes osa, sealhulgas eelmisel eksamil edukalt sooritatud osa ebarahuldavalt, peab taotleja uuesti sooritama kogu lennueksami.

| e) | Kui taotlejal ei õnnestu eksami kõiki osi edukalt sooritada kahe katsega, peab ta jätkama praktilist õpet. |
| --- | --- |

e)

Kui taotlejal ei õnnestu eksami kõiki osi edukalt sooritada kahe katsega, peab ta jätkama praktilist õpet.

BFCL.150 BPL – õiguste laiendamine muule õhupalliklassile või -kategooriale

| a) | BPLi õigused kehtivad ainult punktis BFCL.145 osutatud praktilisel lennueksamil kasutatud õhupalliklassi ja kuumaõhu-õhupallide puhul vastava klassi A-kategooria õhupallide kohta. |
| --- | --- |

a)

BPLi õigused kehtivad ainult punktis BFCL.145 osutatud praktilisel lennueksamil kasutatud õhupalliklassi ja kuumaõhu-õhupallide puhul vastava klassi A-kategooria õhupallide kohta.

| b) | Kuumaõhu-õhupallide puhul laiendatakse BPLi õigusi taotluse alusel õhupalliklassi muule kategooriale, kui piloot on sooritanud vähemalt:






  1) | kaks FI(B)ga lendu vastava kategooria õhupallil; |
| --- | --- | --- |

b)

Kuumaõhu-õhupallide puhul laiendatakse BPLi õigusi taotluse alusel õhupalliklassi muule kategooriale, kui piloot on sooritanud vähemalt:

1)

kaks FI(B)ga lendu vastava kategooria õhupallil;

| 2) | kogunud õhupallikaptenina lennutunde järgmiselt:






  i) | B-kategooria õhupallide loa taotlemisel vähemalt 100 tundi; |
| --- | --- | --- |

2)

kogunud õhupallikaptenina lennutunde järgmiselt:

i)

B-kategooria õhupallide loa taotlemisel vähemalt 100 tundi;

| ii) | C-kategooria õhupallide loa taotlemisel vähemalt 200 tundi; |
| --- | --- |

ii)

C-kategooria õhupallide loa taotlemisel vähemalt 200 tundi;

| iii) | D-kategooria õhupallide loa taotlemisel vähemalt 300 tundi. |
| --- | --- |

iii)

D-kategooria õhupallide loa taotlemisel vähemalt 300 tundi.

| c) | Välja arvatud segaõhupallide klassi puhul, laiendatakse BPLi õigusi taotluse korral muule õhupalliklassile või kuumaõhu-õhupalliklassi õiguste taotlemisel kuumaõhu-õhupalliklassi A-kategooriale, kui piloot on vastavas õhupalliklassis ja -kategoorias:






  1) | läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab vähemalt järgmist:






  i) | viis instruktoriga õppelendu või |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Välja arvatud segaõhupallide klassi puhul, laiendatakse BPLi õigusi taotluse korral muule õhupalliklassile või kuumaõhu-õhupalliklassi õiguste taotlemisel kuumaõhu-õhupalliklassi A-kategooriale, kui piloot on vastavas õhupalliklassis ja -kategoorias:

1)

läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab vähemalt järgmist:

i)

viis instruktoriga õppelendu või

| ii) | kuumaõhu-õhupallidelt kuumaõhu-õhulaevadele laiendamisel viis instruktoriga lennuõppetundi ning |
| --- | --- |

ii)

kuumaõhu-õhupallidelt kuumaõhu-õhulaevadele laiendamisel viis instruktoriga lennuõppetundi ning

| 2) | läbinud lennueksami, mille käigus piloot on FE(B)-le tõendanud ka muu klassiga seotud piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu järgmistes valdkondades:






  i) | aerodünaamika alused; |
| --- | --- | --- |

2)

läbinud lennueksami, mille käigus piloot on FE(B)-le tõendanud ka muu klassiga seotud piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu järgmistes valdkondades:

i)

aerodünaamika alused;

| ii) | käitamismenetlused; |
| --- | --- |

ii)

käitamismenetlused;

| iii) | lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine; |
| --- | --- |

iii)

lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine;

| iv) | üldteadmised õhusõidukitest õhupalliklassis, millele õiguste laiendamist taotletakse. |
| --- | --- |

iv)

üldteadmised õhusõidukitest õhupalliklassis, millele õiguste laiendamist taotletakse.

| d) | Alapunkti b alapunktis 1 ja alapunkti c alapunktis 1 osutatud koolituse läbimise kohta tehakse piloodi päevikusse märge, mille allkirjastab:






  1) | alapunkti b alapunkti 1 puhul lennuinstruktoriga lendude eest vastutav instruktor ning |
| --- | --- | --- |

d)

Alapunkti b alapunktis 1 ja alapunkti c alapunktis 1 osutatud koolituse läbimise kohta tehakse piloodi päevikusse märge, mille allkirjastab:

1)

alapunkti b alapunkti 1 puhul lennuinstruktoriga lendude eest vastutav instruktor ning

| 2) | alapunkti c alapunkti 1 puhul koolituse eest vastutava sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht. |
| --- | --- |

2)

alapunkti c alapunkti 1 puhul koolituse eest vastutava sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht.

| e) | BPLi omanik võib oma segaõhupallide klassi õigusi kasutada vaid juhul, kui tal on nii kuumaõhu-õhupallide kui ka gaasiõhupallide klassi õigused. |
| --- | --- |

e)

BPLi omanik võib oma segaõhupallide klassi õigusi kasutada vaid juhul, kui tal on nii kuumaõhu-õhupallide kui ka gaasiõhupallide klassi õigused.

BFCL.160 BPL – hiljutise lennukogemuse nõuded

| a) | BPLi omanik võib oma loa õigusi kasutada vaid juhul, kui ta on vastavas õhupalliklassis läbinud:






  1) | kas:






  i) | kavandatud lennule eelnenud viimase 24 kuu jooksul vähemalt kuus lennutundi kaptenina, sealhulgas kümme starti ja maandumist kaptenina või koos instruktoriga või soololennul FI(B) järelevalve all ning |
| --- | --- | --- | --- |

a)

BPLi omanik võib oma loa õigusi kasutada vaid juhul, kui ta on vastavas õhupalliklassis läbinud:

1)

kas:

i)

kavandatud lennule eelnenud viimase 24 kuu jooksul vähemalt kuus lennutundi kaptenina, sealhulgas kümme starti ja maandumist kaptenina või koos instruktoriga või soololennul FI(B) järelevalve all ning

| ii) | kavandatud lennule eelnenud viimase 48 kuu jooksul vähemalt ühe õppelennu FI(B)ga või |
| --- | --- |

ii)

kavandatud lennule eelnenud viimase 48 kuu jooksul vähemalt ühe õppelennu FI(B)ga või

| 2) | kavandatud lennule eelnenud viimase 24 kuu jooksul alapunkti c kohase lennuoskuse tasemekontrolli. |
| --- | --- |

2)

kavandatud lennule eelnenud viimase 24 kuu jooksul alapunkti c kohase lennuoskuse tasemekontrolli.

| b) | Lisaks alapunkti a nõuete täitmisele peab piloot, kelle kvalifikatsioon võimaldab lennata mitmes õhupalliklassis, selleks et kasutada oma õigusi muu(de)s õhupalliklassi(de)s, olema lennanud igas täiendavas õhupalliklassis viimase 24 kuu jooksul vähemalt kolm lennutundi kaptenina või koos instruktoriga või soololennul FI(B) järelevalve all. |
| --- | --- |

b)

Lisaks alapunkti a nõuete täitmisele peab piloot, kelle kvalifikatsioon võimaldab lennata mitmes õhupalliklassis, selleks et kasutada oma õigusi muu(de)s õhupalliklassi(de)s, olema lennanud igas täiendavas õhupalliklassis viimase 24 kuu jooksul vähemalt kolm lennutundi kaptenina või koos instruktoriga või soololennul FI(B) järelevalve all.

| c) | BPLi omanik, kes ei vasta enne oma õiguste kasutamise jätkamist alapunkti a alapunkti 1 ja vajaduse korral alapunkti b nõuetele, peab asjaomast klassi esindaval õhupallil läbima lennuoskuse tasemekontrolli FE(B)ga. |
| --- | --- |

c)

BPLi omanik, kes ei vasta enne oma õiguste kasutamise jätkamist alapunkti a alapunkti 1 ja vajaduse korral alapunkti b nõuetele, peab asjaomast klassi esindaval õhupallil läbima lennuoskuse tasemekontrolli FE(B)ga.

| d) | Pärast alapunkti a, b või c nõuete täitmist võib kuumaõhu-õhupalli piloteerimise õigusega BPLi omanik kasutada oma õigusi ainult kuumaõhu-õhupallidel, mis kuuluvad:






  i) | samasse kuumaõhu-õhupallikategooriasse, milles läbiti kas alapunkti a alapunkti 1 alapunktis ii osutatud õppelend või alapunktis c osutatud lennuoskuse tasemekontroll, või väiksema pallikesta suurusega kategooriasse või |
| --- | --- | --- |

d)

Pärast alapunkti a, b või c nõuete täitmist võib kuumaõhu-õhupalli piloteerimise õigusega BPLi omanik kasutada oma õigusi ainult kuumaõhu-õhupallidel, mis kuuluvad:

i)

samasse kuumaõhu-õhupallikategooriasse, milles läbiti kas alapunkti a alapunkti 1 alapunktis ii osutatud õppelend või alapunktis c osutatud lennuoskuse tasemekontroll, või väiksema pallikesta suurusega kategooriasse või

| ii) | kuumaõhu-õhupallide A-kategooriasse, kui piloot on alapunkti b kohaselt läbinud alapunkti a alapunktis 2 osutatud õppelennu muul kui kuumaõhu-õhupallide klassi kuuluval õhupallil. |
| --- | --- |

ii)

kuumaõhu-õhupallide A-kategooriasse, kui piloot on alapunkti b kohaselt läbinud alapunkti a alapunktis 2 osutatud õppelennu muul kui kuumaõhu-õhupallide klassi kuuluval õhupallil.

| e) | Alapunkti a alapunkti 1 ja alapunkti b kohaste instruktoriga lendude, järelevalve all tehtud lendude ja õppelendude ning alapunktis c osutatud lennuoskuse tasemekontrolli läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab alapunkti a alapunktis 1 ja alapunktis b osutatud juhul vastutav FI(B) ning alapunktis c osutatud juhul vastutav FE(B). |
| --- | --- |

e)

Alapunkti a alapunkti 1 ja alapunkti b kohaste instruktoriga lendude, järelevalve all tehtud lendude ja õppelendude ning alapunktis c osutatud lennuoskuse tasemekontrolli läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab alapunkti a alapunktis 1 ja alapunktis b osutatud juhul vastutav FI(B) ning alapunktis c osutatud juhul vastutav FE(B).

| f) | BPLi omaniku puhul, kellel on ka käesoleva lisa ADD-alajao punkti BFCL.215 kohane ärilise lennutegevuse õigus, loetakse täidetuks järgmised nõuded:






  1) | alapunkt a ja vajaduse korral alapunkt b, kui ta on viimase 24 kuu jooksul asjakohas(t)es õhupalliklassi(de)s läbinud punkti BFCL.215 alapunkti d alapunkti 2 alapunkti i kohase lennuoskuse tasemekontrolli või |
| --- | --- | --- |

f)

BPLi omaniku puhul, kellel on ka käesoleva lisa ADD-alajao punkti BFCL.215 kohane ärilise lennutegevuse õigus, loetakse täidetuks järgmised nõuded:

1)

alapunkt a ja vajaduse korral alapunkt b, kui ta on viimase 24 kuu jooksul asjakohas(t)es õhupalliklassi(de)s läbinud punkti BFCL.215 alapunkti d alapunkti 2 alapunkti i kohase lennuoskuse tasemekontrolli või

| 2) | alapunkti a alapunkti 1 alapunkt ii, kui ta on asjakohases õhupalliklassis läbinud punkti BFCL.215 alapunkti d alapunkti 2 alapunkti ii kohase õppelennu. |
| --- | --- |

2)

alapunkti a alapunkti 1 alapunkt ii, kui ta on asjakohases õhupalliklassis läbinud punkti BFCL.215 alapunkti d alapunkti 2 alapunkti ii kohase õppelennu.

Kuumaõhu-õhupallide klassi puhul kohaldatakse alapunktis d osutatud eri õhupalliklasside käitamisõiguste piiranguid, sõltuvalt alapunkti f alapunktide 1 või 2 täitmiseks kasutatavast õhupalliklassist.

ADD-ALAJAGU

LISAPÄDEVUSMÄRKED

BFCL.200 Trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilennu pädevusmärge

| a) | BPLi omanik võib teha trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilende vaid juhul, kui tal on käesoleva punkti kohane trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilennu pädevusmärge. |
| --- | --- |

a)

BPLi omanik võib teha trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilende vaid juhul, kui tal on käesoleva punkti kohane trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilennu pädevusmärge.

| b) | Trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilennu pädevusmärke taotlemiseks peab taotleja:






  1) | omama asjakohase kuumaõhu-õhupalliklassi käitamise õigusi; |
| --- | --- | --- |

b)

Trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilennu pädevusmärke taotlemiseks peab taotleja:

1)

omama asjakohase kuumaõhu-õhupalliklassi käitamise õigusi;

| 2) | esmalt sooritama vähemalt kaks lennuinstruktoriga lendu trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallil. |
| --- | --- |

2)

esmalt sooritama vähemalt kaks lennuinstruktoriga lendu trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallil.

| c) | Trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupalli koolituse läbimise kohta tehakse päevikusse koolituse eest vastutava õhupallide lennuinstruktori allkirjaga märge. |
| --- | --- |

c)

Trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupalli koolituse läbimise kohta tehakse päevikusse koolituse eest vastutava õhupallide lennuinstruktori allkirjaga märge.

| d) | Trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilennu pädevusmärkega piloot tohib oma õigusi kasutada vaid juhul, kui ta on kavandatud lennule eelnenud 48 kuu jooksul sooritanud vähemalt ühe trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilennu või, kui ta ei ole sellist lendu sooritanud, tohib ta oma õigusi kasutada juhul, kui ta on sooritanud trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilennu koos instruktoriga või soololennul õhupallide lennuinstruktori järelevalve all. Selline instruktoriga või järelevalve all toimuv soololend kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab FI(B). |
| --- | --- |

d)

Trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilennu pädevusmärkega piloot tohib oma õigusi kasutada vaid juhul, kui ta on kavandatud lennule eelnenud 48 kuu jooksul sooritanud vähemalt ühe trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilennu või, kui ta ei ole sellist lendu sooritanud, tohib ta oma õigusi kasutada juhul, kui ta on sooritanud trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupallilennu koos instruktoriga või soololennul õhupallide lennuinstruktori järelevalve all. Selline instruktoriga või järelevalve all toimuv soololend kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab FI(B).

BFCL.210 Öölennupädevusmärge

| a) | BPLi omanik võib oma loa õigusi visuaallennureeglite tingimustes öösel kasutada vaid juhul, kui tal on käesoleva punkti kohane öölennupädevusmärge. |
| --- | --- |

a)

BPLi omanik võib oma loa õigusi visuaallennureeglite tingimustes öösel kasutada vaid juhul, kui tal on käesoleva punkti kohane öölennupädevusmärge.

| b) | Öölennupädevusmärke taotleja peab olema sooritanud vähemalt kaks vähemalt ühetunnise kestusega öist õppelendu. |
| --- | --- |

b)

Öölennupädevusmärke taotleja peab olema sooritanud vähemalt kaks vähemalt ühetunnise kestusega öist õppelendu.

| c) | Öölennupädevuskoolituse läbimise kohta tehakse päevikusse koolituse eest vastutava FI(B) allkirjaga märge. |
| --- | --- |

c)

Öölennupädevuskoolituse läbimise kohta tehakse päevikusse koolituse eest vastutava FI(B) allkirjaga märge.

BFCL.215 Ärilise lennutegevuse pädevusmärge

| a) | BPLi omanik võib oma loa õigusi ärilistel õhupallilendudel kasutada vaid juhul, kui tal on käesoleva punkti kohane ärilise lennutegevuse pädevusmärge. |
| --- | --- |

a)

BPLi omanik võib oma loa õigusi ärilistel õhupallilendudel kasutada vaid juhul, kui tal on käesoleva punkti kohane ärilise lennutegevuse pädevusmärge.

| b) | Ärilise lennutegevuse pädevusmärke taotleja peab:






  1) | olema vähemalt 18-aastane; |
| --- | --- | --- |

b)

Ärilise lennutegevuse pädevusmärke taotleja peab:

1)

olema vähemalt 18-aastane;

| 2) | olema lennanud õhupallikaptenina 50 lennutundi, sealhulgas sooritanud 50 starti ja maandumist; |
| --- | --- |

2)

olema lennanud õhupallikaptenina 50 lennutundi, sealhulgas sooritanud 50 starti ja maandumist;

| 3) | omama selle õhupalliklassi käitamise õigusi, milles ärilise lennutegevuse pädevusmärkega seotud õigusi kasutama hakatakse ning |
| --- | --- |

3)

omama selle õhupalliklassi käitamise õigusi, milles ärilise lennutegevuse pädevusmärkega seotud õigusi kasutama hakatakse ning

| 4) | olema läbinud selle õhupalliklassi lennueksami, mille käigus ta on õhupallide kontrollpiloodile demonstreerinud pädevust, mida nõutakse äriliseks lennutegevuseks õhupalliga. |
| --- | --- |

4)

olema läbinud selle õhupalliklassi lennueksami, mille käigus ta on õhupallide kontrollpiloodile demonstreerinud pädevust, mida nõutakse äriliseks lennutegevuseks õhupalliga.

| c) | Ärilise lennutegevuse pädevusmärke õigused piirduvad õhupalliklassiga, milles on sooritatud alapunkti b alapunkti 3 kohane lennueksam. Õigusi laiendatakse taotluse alusel teisele õhupalliklassile, kui taotleja vastab kõnealuses teises klassis alapunkti b alapunktide 3 ja 4 tingimustele. |
| --- | --- |

c)

Ärilise lennutegevuse pädevusmärke õigused piirduvad õhupalliklassiga, milles on sooritatud alapunkti b alapunkti 3 kohane lennueksam. Õigusi laiendatakse taotluse alusel teisele õhupalliklassile, kui taotleja vastab kõnealuses teises klassis alapunkti b alapunktide 3 ja 4 tingimustele.

| d) | Ärilise lennutegevuse pädevusmärkega piloot võib kõnealuse pädevusmärke õigusi ärilistel reisijateveo-õhupallilendudel kasutada ainult juhul, kui ta on:






  1) | kavandatud lennule eelnenud 180 päeva jooksul:






  i) | sooritanud vähemalt kolm lendu õhupallikaptenina, sealhulgas vähemalt ühe lennu vastava klassi õhupallil või |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Ärilise lennutegevuse pädevusmärkega piloot võib kõnealuse pädevusmärke õigusi ärilistel reisijateveo-õhupallilendudel kasutada ainult juhul, kui ta on:

1)

kavandatud lennule eelnenud 180 päeva jooksul:

i)

sooritanud vähemalt kolm lendu õhupallikaptenina, sealhulgas vähemalt ühe lennu vastava klassi õhupallil või

| ii) | sooritanud ühe lennu vastava klassi õhupalli kaptenina käesoleva punkti kohaselt kvalifitseeritud õhupallide lennuinstruktori järelevalve all ning |
| --- | --- |

ii)

sooritanud ühe lennu vastava klassi õhupalli kaptenina käesoleva punkti kohaselt kvalifitseeritud õhupallide lennuinstruktori järelevalve all ning

| 2) | kavandatud lennule eelnenud 24 kuu jooksul:






  i) | läbinud vastava õhupalliklassi lennuoskuse tasemekontrolli, mille käigus ta on õhupallide kontrollpiloodile demonstreerinud ärilisteks reisijateveo-õhupallilendudeks nõutavat pädevust või |
| --- | --- | --- |

2)

kavandatud lennule eelnenud 24 kuu jooksul:

i)

läbinud vastava õhupalliklassi lennuoskuse tasemekontrolli, mille käigus ta on õhupallide kontrollpiloodile demonstreerinud ärilisteks reisijateveo-õhupallilendudeks nõutavat pädevust või

| ii) | läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis täienduskursuse, mis vastab õhupalliga äriliseks lennutegevuseks nõutavale pädevusele ja hõlmab vähemalt kuut tundi teooriaõpet ja üht õppelendu vastava klassi õhupallil käesoleva punkti kohaselt õhupallidega toimuvaks äriliseks lennutegevuseks kvalifitseeritud õhupallide lennuinstruktori järelevalve all. |
| --- | --- |

ii)

läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis täienduskursuse, mis vastab õhupalliga äriliseks lennutegevuseks nõutavale pädevusele ja hõlmab vähemalt kuut tundi teooriaõpet ja üht õppelendu vastava klassi õhupallil käesoleva punkti kohaselt õhupallidega toimuvaks äriliseks lennutegevuseks kvalifitseeritud õhupallide lennuinstruktori järelevalve all.

| e) | Selleks et säilitada kõigi õhupalliklasside ärilise lennutegevuse pädevusmärkega seotud õigusi, peab piloot, kelle ärilise lennutegevuse pädevusmärkega seotud õigusi on laiendatud mitmele õhupalliklassile, täitma alapunkti d alapunkti 2 nõuded vähemalt ühes õhupalliklassis. |
| --- | --- |

e)

Selleks et säilitada kõigi õhupalliklasside ärilise lennutegevuse pädevusmärkega seotud õigusi, peab piloot, kelle ärilise lennutegevuse pädevusmärkega seotud õigusi on laiendatud mitmele õhupalliklassile, täitma alapunkti d alapunkti 2 nõuded vähemalt ühes õhupalliklassis.

| f) | Piloot, kes vastab alapunkti d nõuetele ja kellel on kuumaõhu-õhupalli klassi ärilise lennutegevuse pädevusmärge, võib kasutada asjaomase kuumaõhu-õhupalli klassi pädevusmärkega seotud õigusi ainult õhupallidel, mis kuuluvad:






  i) | samasse kuumaõhu-õhupalli kategooriasse, milles on läbitud alapunkti d alapunkti 2 alapunktis i osutatud lennuoskuse tasemekontroll või alapunkti d alapunkti 2 alapunktis ii osutatud õppelend või |
| --- | --- | --- |

f)

Piloot, kes vastab alapunkti d nõuetele ja kellel on kuumaõhu-õhupalli klassi ärilise lennutegevuse pädevusmärge, võib kasutada asjaomase kuumaõhu-õhupalli klassi pädevusmärkega seotud õigusi ainult õhupallidel, mis kuuluvad:

i)

samasse kuumaõhu-õhupalli kategooriasse, milles on läbitud alapunkti d alapunkti 2 alapunktis i osutatud lennuoskuse tasemekontroll või alapunkti d alapunkti 2 alapunktis ii osutatud õppelend või

| ii) | väiksema pallikesta suurusega kuumaõhu-õhupalli kategooriasse. |
| --- | --- |

ii)

väiksema pallikesta suurusega kuumaõhu-õhupalli kategooriasse.

| g) | Alapunkti d alapunkti 1 alapunktis ii osutatud järelevalve all toimuva lennu sooritamine ning alapunkti d alapunkti 2 alapunktis i osutatud lennuoskuse tasemekontrolli ja alapunkti d alapunkti 2 alapunktis ii osutatud täienduskursuse läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab kas koolituskursuse, järelevalve või lennuoskuse tasemekontrolli eest vastutava sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht, FI(B) või FE(B). |
| --- | --- |

g)

Alapunkti d alapunkti 1 alapunktis ii osutatud järelevalve all toimuva lennu sooritamine ning alapunkti d alapunkti 2 alapunktis i osutatud lennuoskuse tasemekontrolli ja alapunkti d alapunkti 2 alapunktis ii osutatud täienduskursuse läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab kas koolituskursuse, järelevalve või lennuoskuse tasemekontrolli eest vastutava sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht, FI(B) või FE(B).

| h) | Piloodi puhul, kes on läbinud käesoleva määruse II lisa (BOP-osa) punkti BOP.ADD.315 kohase käitaja korraldatava lennuoskuse tasemekontrolli, loetakse alapunkti d alapunkti 2 alapunkt i nõuded täidetuks. |
| --- | --- |

h)

Piloodi puhul, kes on läbinud käesoleva määruse II lisa (BOP-osa) punkti BOP.ADD.315 kohase käitaja korraldatava lennuoskuse tasemekontrolli, loetakse alapunkti d alapunkti 2 alapunkt i nõuded täidetuks.

FI-ALAJAGU

LENNUINSTRUKTORID

1. jagu

Üldnõuded

BFCL.300 Lennuinstruktoritunnistused

a)   Üldosa

Lennuinstruktor võib õhupalli lennuõpet anda ainult juhul, kui ta:

| 1) | omab:






  i) | BPLi, sh õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, mille saamiseks lennuõpet antakse ning |
| --- | --- | --- |

1)

omab:

i)

BPLi, sh õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, mille saamiseks lennuõpet antakse ning

| ii) | instruktoritööle vastavat ja käesoleva alajao kohaselt välja antud FI(B) tunnistust ning |
| --- | --- |

ii)

instruktoritööle vastavat ja käesoleva alajao kohaselt välja antud FI(B) tunnistust ning

| 2) | omab lennuõppeks kasutatava õhupalli kaptenina piloteerimise õigust. |
| --- | --- |

2)

omab lennuõppeks kasutatava õhupalli kaptenina piloteerimise õigust.

b)   Instruktoritegevus väljaspool liikmesriikide territooriumi

| 1) | Erandina alapunkti a alapunktist 1 peab pädev asutus käesoleva lisa (BFCL-osa) kohaselt heaks kiidetud koolituskursuse raames väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi antava lennuõppe puhul välja andma lennuinstruktori tunnistuse taotlejale, kellel on Chicago konventsiooni 1. lisale vastav õhupallipiloodi luba, tingimusel et see taotleja:






  i) | omab vähemalt samaväärset luba, sh vajaduse korral õigusi, pädevusmärkeid või tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus anda asjakohast õpet; |
| --- | --- | --- |

1)

Erandina alapunkti a alapunktist 1 peab pädev asutus käesoleva lisa (BFCL-osa) kohaselt heaks kiidetud koolituskursuse raames väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi antava lennuõppe puhul välja andma lennuinstruktori tunnistuse taotlejale, kellel on Chicago konventsiooni 1. lisale vastav õhupallipiloodi luba, tingimusel et see taotleja:

i)

omab vähemalt samaväärset luba, sh vajaduse korral õigusi, pädevusmärkeid või tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus anda asjakohast õpet;

| ii) | täidab käesolevas alajaos vastavate instruktoriõigustega FI(B) tunnistuse väljaandmiseks kehtestatud nõuded ning |
| --- | --- |

ii)

täidab käesolevas alajaos vastavate instruktoriõigustega FI(B) tunnistuse väljaandmiseks kehtestatud nõuded ning

| iii) | tõendab pädevale asutusele, et ta tunneb Euroopa lennuohutuseeskirju käesoleva lisa kohaselt instruktori õigustes tegutsemiseks piisaval tasemel. |
| --- | --- |

iii)

tõendab pädevale asutusele, et ta tunneb Euroopa lennuohutuseeskirju käesoleva lisa kohaselt instruktori õigustes tegutsemiseks piisaval tasemel.

| 2) | Tunnistus kehtib ainult selle heakskiidetud lennuõppe kohta, mida antakse:






  i) | väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi ning |
| --- | --- | --- |

2)

Tunnistus kehtib ainult selle heakskiidetud lennuõppe kohta, mida antakse:

i)

väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi ning

| ii) | piloodiõpilastele, kes oskavad piisavalt keelt, milles lennuõpet antakse. |
| --- | --- |

ii)

piloodiõpilastele, kes oskavad piisavalt keelt, milles lennuõpet antakse.

2. jagu

Õhupallide lennuinstruktori tunnistus – FI(B)

BFCL.315 FI(B) tunnistus – õigused ja tingimused

| a) | Taotlejale, kes vastab punktile BFCL.320 ja järgmistele tingimustele, antakse välja FI(B) tunnistus õigustega anda lennuõpet seoses järgmisega:






  1) | BPLi väljaandmine; |
| --- | --- | --- |

a)

Taotlejale, kes vastab punktile BFCL.320 ja järgmistele tingimustele, antakse välja FI(B) tunnistus õigustega anda lennuõpet seoses järgmisega:

1)

BPLi väljaandmine;

| 2) | õiguste laiendamine täiendavatele õhupalliklassidele ja -kategooriatele, tingimusel et taotleja on igas vastavas klassis lennanud vähemalt 15 lennutundi õhupallikaptenina; |
| --- | --- |

2)

õiguste laiendamine täiendavatele õhupalliklassidele ja -kategooriatele, tingimusel et taotleja on igas vastavas klassis lennanud vähemalt 15 lennutundi õhupallikaptenina;

| 3) | öölennu või trossiga kinnitatud lennu pädevusmärge, tingimusel et taotleja on sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis saanud erikoolitust vastavate pädevusmärgetega seotud lennuõppe andmiseks ning |
| --- | --- |

3)

öölennu või trossiga kinnitatud lennu pädevusmärge, tingimusel et taotleja on sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis saanud erikoolitust vastavate pädevusmärgetega seotud lennuõppe andmiseks ning

| 4) | FI(B) tunnistus, tingimusel et taotleja:






  i) | on õhupallidel läbinud vähemalt 50 tundi lennuõpet ning |
| --- | --- | --- |

4)

FI(B) tunnistus, tingimusel et taotleja:

i)

on õhupallidel läbinud vähemalt 50 tundi lennuõpet ning

| ii) | pädeva asutuse poolt selleks kehtestatud menetluste kohaselt juhendanud vähemalt ühe tunni FI(B) tunnistuse lennuõpet käesoleva alapunkti kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(B) järelevalve all ja talle vastuvõetaval viisil. |
| --- | --- |

ii)

pädeva asutuse poolt selleks kehtestatud menetluste kohaselt juhendanud vähemalt ühe tunni FI(B) tunnistuse lennuõpet käesoleva alapunkti kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(B) järelevalve all ja talle vastuvõetaval viisil.

| b) | Alapunktis a loetletud õigused hõlmavad õigust anda lennuõpet seoses järgmisega:






  1) | asjakohase loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmine ning |
| --- | --- | --- |

b)

Alapunktis a loetletud õigused hõlmavad õigust anda lennuõpet seoses järgmisega:

1)

asjakohase loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmine ning

| 2) | selle pikendamine, taastamine või käesolevas lisas sätestatud asjakohaste hiljutise lennukogemuse nõuete täitmine (vastavalt vajadusele). |
| --- | --- |

2)

selle pikendamine, taastamine või käesolevas lisas sätestatud asjakohaste hiljutise lennukogemuse nõuete täitmine (vastavalt vajadusele).

BFCL.320 FI(B) – eeltingimused ja üldnõuded

FI(B) tunnistuse taotleja peab:

| a) | olema vähemalt 18 aastat vana; |
| --- | --- |

a)

olema vähemalt 18 aastat vana;

| b) | vastama punkti BFCL.300 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja alapunkti a alapunkti 2 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

vastama punkti BFCL.300 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja alapunkti a alapunkti 2 nõuetele;

| c) | olema lennanud 75 lennutundi kaptenina õhupallidel; |
| --- | --- |

c)

olema lennanud 75 lennutundi kaptenina õhupallidel;

| d) | olema sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis läbinud punkti BFCL.330 kohase instruktorite koolituskursuse ning |
| --- | --- |

d)

olema sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis läbinud punkti BFCL.330 kohase instruktorite koolituskursuse ning

| e) | olema läbinud punkti BFCL.345 kohase atesteerimise. |
| --- | --- |

e)

olema läbinud punkti BFCL.345 kohase atesteerimise.

BFCL.325 FI(B) – oskused ja nende hindamine

Kõik FI(B) tunnistuse taotlejad peavad läbima koolituse oskuste omandamiseks järgmistes valdkondades:

| a) | vahendite ettevalmistamine; |
| --- | --- |

a)

vahendite ettevalmistamine;

| b) | õppimist soodustava õhkkonna kujundamine; |
| --- | --- |

b)

õppimist soodustava õhkkonna kujundamine;

| c) | teadmiste edastamine; |
| --- | --- |

c)

teadmiste edastamine;

| d) | ohu- ja veahalduse integreerimine ning meeskonnaressursi juhtimine; |
| --- | --- |

d)

ohu- ja veahalduse integreerimine ning meeskonnaressursi juhtimine;

| e) | ajahaldus koolituse eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

e)

ajahaldus koolituse eesmärkide saavutamiseks;

| f) | õppimise hõlbustamine; |
| --- | --- |

f)

õppimise hõlbustamine;

| g) | õpilase tegevuse hindamine; |
| --- | --- |

g)

õpilase tegevuse hindamine;

| h) | edasijõudmise jälgimine ja hindamine; |
| --- | --- |

h)

edasijõudmise jälgimine ja hindamine;

| i) | koolitusperioodide hindamine ning |
| --- | --- |

i)

koolitusperioodide hindamine ning

| j) | tulemuste aruandlus. |
| --- | --- |

j)

tulemuste aruandlus.

BFCL.330 FI(B) – koolituskursus

| a) | Esmalt peab FI(B) tunnistuse taotleja koolituskursuse algusele eelneva 12 kuu jooksul läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis spetsiaalse kursuse-eelse hindamise, et hinnata tema kursuse läbimise võimet. |
| --- | --- |

a)

Esmalt peab FI(B) tunnistuse taotleja koolituskursuse algusele eelneva 12 kuu jooksul läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis spetsiaalse kursuse-eelse hindamise, et hinnata tema kursuse läbimise võimet.

| b) | FI(B) koolituskursus peab sisaldama vähemalt järgmist:






  1) | punktis BFCL.325 sätestatud valdkonnad; |
| --- | --- | --- |

b)

FI(B) koolituskursus peab sisaldama vähemalt järgmist:

1)

punktis BFCL.325 sätestatud valdkonnad;

| 2) | 25 tundi õpetamist ja õppimist; |
| --- | --- |

2)

25 tundi õpetamist ja õppimist;

| 3) | 12 tundi teooriaõpet, sh vahetestid ning |
| --- | --- |

3)

12 tundi teooriaõpet, sh vahetestid ning

| 4) | kolm tundi lennuõpet, sh kolm starti ja maandumist. |
| --- | --- |

4)

kolm tundi lennuõpet, sh kolm starti ja maandumist.

| c) | Taotlejal, kellel juba on rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane instruktoritunnistus, loetakse alapunkti b alapunktis 2 esitatud nõue täies ulatuses täidetuks. |
| --- | --- |

c)

Taotlejal, kellel juba on rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane instruktoritunnistus, loetakse alapunkti b alapunktis 2 esitatud nõue täies ulatuses täidetuks.

BFCL.345 FI(B) – atesteerimine

| a) | FI(B) tunnistuse taotleja peab õhupallil läbima atesteerimise, et tõendada punkti BFCL.415 alapunkti c kohase kvalifikatsiooniga kontrollpiloodile oma suutlikkust anda piloodiõpilasele BPLi väljaandmiseks nõutaval tasemel õpet. |
| --- | --- |

a)

FI(B) tunnistuse taotleja peab õhupallil läbima atesteerimise, et tõendada punkti BFCL.415 alapunkti c kohase kvalifikatsiooniga kontrollpiloodile oma suutlikkust anda piloodiõpilasele BPLi väljaandmiseks nõutaval tasemel õpet.

| b) | Hindamine hõlmab järgmist:






  1) | lennueelse ja lennuaegse õppe ning teooriaõppe punktis BFCL.325 nimetatud oskuste tõendamine; |
| --- | --- | --- |

b)

Hindamine hõlmab järgmist:

1)

lennueelse ja lennuaegse õppe ning teooriaõppe punktis BFCL.325 nimetatud oskuste tõendamine;

| 2) | maapealne suuline teooriaeksam, lennueelne ettevalmistus ja lennuanalüüs ning lennuoskuse tõendamine vastavas õhupalliklassis; |
| --- | --- |

2)

maapealne suuline teooriaeksam, lennueelne ettevalmistus ja lennuanalüüs ning lennuoskuse tõendamine vastavas õhupalliklassis;

| 3) | instruktori oskuste hindamiseks sobivad harjutused. |
| --- | --- |

3)

instruktori oskuste hindamiseks sobivad harjutused.

BFCL.360 FI(B) tunnistus – hiljutise lennukogemuse nõuded

| a) | FI(B) tunnistuse omanik võib oma tunnistuse õigusi kasutada vaid juhul, kui ta on läbinud:






  1) | viimase kolme aasta jooksul enne kõnealuste õiguste kavandatud kasutamist:






  i) | sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või pädevas asutuses instruktori täienduskoolituse, mille käigus tunnistuse omanikule antakse teoreetilist õpet õhupallide lennuinstruktoritele vajalike teadmiste täiendamiseks ja ajakohastamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

FI(B) tunnistuse omanik võib oma tunnistuse õigusi kasutada vaid juhul, kui ta on läbinud:

1)

viimase kolme aasta jooksul enne kõnealuste õiguste kavandatud kasutamist:

i)

sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või pädevas asutuses instruktori täienduskoolituse, mille käigus tunnistuse omanikule antakse teoreetilist õpet õhupallide lennuinstruktoritele vajalike teadmiste täiendamiseks ja ajakohastamiseks;

| ii) | vähemalt kuus tundi lennuõpet õhupallidel õhupallide lennuinstruktorina ning |
| --- | --- |

ii)

vähemalt kuus tundi lennuõpet õhupallidel õhupallide lennuinstruktorina ning

| 2) | viimase üheksa aasta jooksul ning pädeva asutuse poolt selleks kehtestatud menetluste kohaselt ühe lennuinstruktoriga õhupallilennu FI(B)na punkti BFCL.315 alapunkti a alapunkti 4 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(B) järelevalve all ja talle vastuvõetaval viisil. |
| --- | --- |

2)

viimase üheksa aasta jooksul ning pädeva asutuse poolt selleks kehtestatud menetluste kohaselt ühe lennuinstruktoriga õhupallilennu FI(B)na punkti BFCL.315 alapunkti a alapunkti 4 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(B) järelevalve all ja talle vastuvõetaval viisil.

| b) | Alapunkti a alapunkti 1 alapunkti ii nõude täitmisel võetakse täielikult arvesse lennueksamitel, lennuoskuse tasemekontrollidel või atesteerimiste käigus FE(B)na lennatud tunde. |
| --- | --- |

b)

Alapunkti a alapunkti 1 alapunkti ii nõude täitmisel võetakse täielikult arvesse lennueksamitel, lennuoskuse tasemekontrollidel või atesteerimiste käigus FE(B)na lennatud tunde.

| c) | Kui FI(B) tunnistuse omanik ei ole suutnud järelevalve all toimuvat õppelendu sooritada alapunkti a alapunkti 2 kohaselt FI(B)-le vastuvõetaval viisil, ei tohi ta FI(B) tunnistusest tulenevaid õigusi kasutada enne, kui ta on edukalt läbinud punkti BFCL.345 kohase atesteerimise. |
| --- | --- |

c)

Kui FI(B) tunnistuse omanik ei ole suutnud järelevalve all toimuvat õppelendu sooritada alapunkti a alapunkti 2 kohaselt FI(B)-le vastuvõetaval viisil, ei tohi ta FI(B) tunnistusest tulenevaid õigusi kasutada enne, kui ta on edukalt läbinud punkti BFCL.345 kohase atesteerimise.

| d) | Selleks et jätkata FI(B) tunnistusest tulenevate õiguste kasutamist, peab FI(B) tunnistuse omanik, kes ei vasta kõigile alapunkti a nõuetele, täitma alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja punkti BFCL.345 nõuded. |
| --- | --- |

d)

Selleks et jätkata FI(B) tunnistusest tulenevate õiguste kasutamist, peab FI(B) tunnistuse omanik, kes ei vasta kõigile alapunkti a nõuetele, täitma alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja punkti BFCL.345 nõuded.

FE-ALAJAGU

KONTROLLPILOODID

1. jagu

Üldnõuded

BFCL.400 Õhupallide kontrollpiloodi tunnistus

a)   Üldosa

Kontrollpiloot võib käesoleva lisa kohaseid lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist korraldada ainult juhul, kui:

| 1) | ta omab:






  i) | BPLi, sh õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist ning anda vastavat õpet; |
| --- | --- | --- |

1)

ta omab:

i)

BPLi, sh õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist ning anda vastavat õpet;

| ii) | korraldatavale lennueksamile, lennuoskuse tasemekontrollile või atesteerimisele vastavate õigustega ja käesoleva alajao kohaselt välja antud FE(B) tunnistust; |
| --- | --- |

ii)

korraldatavale lennueksamile, lennuoskuse tasemekontrollile või atesteerimisele vastavate õigustega ja käesoleva alajao kohaselt välja antud FE(B) tunnistust;

| 2) | tal on õigus õhupallil tehtava lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise käigus tegutseda õhupallikaptenina. |
| --- | --- |

2)

tal on õigus õhupallil tehtava lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise käigus tegutseda õhupallikaptenina.

b)   Eksamineerimine väljaspool liikmesriikide territooriumi

| 1) | Erandina alapunkti a alapunktist 1 peab pädev asutus väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi tehtud lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide puhul välja andma kontrollpiloodi tunnistuse taotlejale, kellel on Chicago konventsiooni 1. lisale vastav õhupallipiloodi luba, tingimusel et see taotleja:






  i) | omab vähemalt samaväärset luba, sh vajaduse korral õigusi, pädevusmärkeid või tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus korraldada lennueksameid või lennuoskuse tasemekontrolle; |
| --- | --- | --- |

1)

Erandina alapunkti a alapunktist 1 peab pädev asutus väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi tehtud lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide puhul välja andma kontrollpiloodi tunnistuse taotlejale, kellel on Chicago konventsiooni 1. lisale vastav õhupallipiloodi luba, tingimusel et see taotleja:

i)

omab vähemalt samaväärset luba, sh vajaduse korral õigusi, pädevusmärkeid või tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus korraldada lennueksameid või lennuoskuse tasemekontrolle;

| ii) | vastab käesolevas alajaos asjaomase kontrollpiloodi tunnistuse väljaandmiseks kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

vastab käesolevas alajaos asjaomase kontrollpiloodi tunnistuse väljaandmiseks kehtestatud nõuetele;

| iii) | tõendab pädevale asutusele, et ta tunneb Euroopa lennuohutuseeskirju käesoleva osa kohaselt kontrollpiloodi õigustes tegutsemiseks piisaval tasemel. |
| --- | --- |

iii)

tõendab pädevale asutusele, et ta tunneb Euroopa lennuohutuseeskirju käesoleva osa kohaselt kontrollpiloodi õigustes tegutsemiseks piisaval tasemel.

| 2) | Alapunktis 1 osutatud tunnistus kehtib lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide korraldamisel vastavalt järgmistele tingimustele:






  i) | väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi ning |
| --- | --- | --- |

2)

Alapunktis 1 osutatud tunnistus kehtib lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide korraldamisel vastavalt järgmistele tingimustele:

i)

väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi ning

| ii) | asjaomane kontrollpiloot oskab piisavalt keelt, milles lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll korraldatakse. |
| --- | --- |

ii)

asjaomane kontrollpiloot oskab piisavalt keelt, milles lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll korraldatakse.

BFCL.405 Õiguste piiramine isikliku huvi korral

Õhupallide kontrollpiloot ei tohi teha järgmist:

| a) | korraldada lennueksameid ega atesteerimisi loa, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks taotlejale, kellele ta on andnud rohkem kui 50 % sellise loa, pädevusmärke või tunnistuse saamiseks nõutavast lennuõppest, millega seoses lennueksam või atesteerimine korraldatakse või |
| --- | --- |

a)

korraldada lennueksameid ega atesteerimisi loa, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks taotlejale, kellele ta on andnud rohkem kui 50 % sellise loa, pädevusmärke või tunnistuse saamiseks nõutavast lennuõppest, millega seoses lennueksam või atesteerimine korraldatakse või

| b) | korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimist muudel juhtudel, kui ta näeb ohtu oma objektiivsusele. |
| --- | --- |

b)

korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimist muudel juhtudel, kui ta näeb ohtu oma objektiivsusele.

BFCL.410 Lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamine

| a) | Lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamisel peab õhupalli kontrollpiloot tegema kõike järgmist:






  1) | tagama, et taotlejaga saab suhelda keelebarjäärita; |
| --- | --- | --- |

a)

Lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamisel peab õhupalli kontrollpiloot tegema kõike järgmist:

1)

tagama, et taotlejaga saab suhelda keelebarjäärita;

| 2) | kontrollima, kas taotleja vastab kõikidele kvalifikatsiooni, väljaõppe ja kogemustega seotud nõuetele, mida vastavalt käesolevale lisale kohaldatakse loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks ette nähtud lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise suhtes ning |
| --- | --- |

2)

kontrollima, kas taotleja vastab kõikidele kvalifikatsiooni, väljaõppe ja kogemustega seotud nõuetele, mida vastavalt käesolevale lisale kohaldatakse loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks ette nähtud lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise suhtes ning

| 3) | teavitama taotlejat väljaõppe ja lennukogemuse kohta ebatäielike, ebatäpsete või valede andmete esitamise tagajärgedest. |
| --- | --- |

3)

teavitama taotlejat väljaõppe ja lennukogemuse kohta ebatäielike, ebatäpsete või valede andmete esitamise tagajärgedest.

| b) | Pärast lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise lõpetamist teeb õhupalli kontrollpiloot järgmist:






  1) | teatab taotlejale lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise tulemuse; |
| --- | --- | --- |

b)

Pärast lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise lõpetamist teeb õhupalli kontrollpiloot järgmist:

1)

teatab taotlejale lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise tulemuse;

| 2) | pikendamise või taastamisega seotud atesteerimise eduka läbimise korral märgib taotleja loale või tunnistusele uue kehtivusaja, kui taotleja loa eest vastutav pädev asutus on teda selleks sõnaselgelt volitanud; |
| --- | --- |

2)

pikendamise või taastamisega seotud atesteerimise eduka läbimise korral märgib taotleja loale või tunnistusele uue kehtivusaja, kui taotleja loa eest vastutav pädev asutus on teda selleks sõnaselgelt volitanud;

| 3) | annab taotlejale lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise allkirjastatud aruande ning edastab aruande koopiad viivitamata taotleja loa eest vastutavale pädevale asutusele ja kontrollpiloodi tunnistuse väljaandnud pädevale asutusele. Aruanne sisaldab järgmist:






  i) | kinnitus selle kohta, et taotleja on esitanud kontrollpiloodile oma kogemust ja väljaõpet käsitlevad andmed ning et kontrollpiloodi hinnangul vastavad need andmed käesoleva lisa nõuetele; |
| --- | --- | --- |

3)

annab taotlejale lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise allkirjastatud aruande ning edastab aruande koopiad viivitamata taotleja loa eest vastutavale pädevale asutusele ja kontrollpiloodi tunnistuse väljaandnud pädevale asutusele. Aruanne sisaldab järgmist:

i)

kinnitus selle kohta, et taotleja on esitanud kontrollpiloodile oma kogemust ja väljaõpet käsitlevad andmed ning et kontrollpiloodi hinnangul vastavad need andmed käesoleva lisa nõuetele;

| ii) | kinnitus kõikide nõutavate manöövrite ja harjutuste tegemise kohta ning vajaduse korral teave suulise teooriaeksami kohta. Mõnes punktis läbikukkumise korral peab kontrollpiloot oma hinnangut kirjalikult põhjendama; |
| --- | --- |

ii)

kinnitus kõikide nõutavate manöövrite ja harjutuste tegemise kohta ning vajaduse korral teave suulise teooriaeksami kohta. Mõnes punktis läbikukkumise korral peab kontrollpiloot oma hinnangut kirjalikult põhjendama;

| iii) | lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise tulemus; |
| --- | --- |

iii)

lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise tulemus;

| iv) | kui taotleja pädev asutus ei ole sama, mis õhupalli kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus, siis kinnitus selle kohta, et kontrollpiloot on läbi vaadanud taotleja pädeva asutuse riiklikud menetlused ja nõuded ning neid kohaldanud; |
| --- | --- |

iv)

kui taotleja pädev asutus ei ole sama, mis õhupalli kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus, siis kinnitus selle kohta, et kontrollpiloot on läbi vaadanud taotleja pädeva asutuse riiklikud menetlused ja nõuded ning neid kohaldanud;

| v) | õhupalli kontrollpiloodi tunnistuse koopia, kus on märgitud asjaomase kontrollpiloodi õigused seoses lennueksamite, lennuoskuste tasemekontrollide või atesteerimise korraldamisega taotlejatele, kelle pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus. |
| --- | --- |

v)

õhupalli kontrollpiloodi tunnistuse koopia, kus on märgitud asjaomase kontrollpiloodi õigused seoses lennueksamite, lennuoskuste tasemekontrollide või atesteerimise korraldamisega taotlejatele, kelle pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus.

| c) | Kontrollpiloot peab kõikide korraldatud lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise ning nende tulemuste andmeid säilitama viis aastat. |
| --- | --- |

c)

Kontrollpiloot peab kõikide korraldatud lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise ning nende tulemuste andmeid säilitama viis aastat.

| d) | Õhupalli kontrollpiloodi tunnistuse või taotleja loa eest vastutava pädeva asutuse taotlusel peab õhupalli kontrollpiloot esitama kõik andmed ja aruanded ning kogu muu teabe, mida järelevalve tegemiseks vajatakse. |
| --- | --- |

d)

Õhupalli kontrollpiloodi tunnistuse või taotleja loa eest vastutava pädeva asutuse taotlusel peab õhupalli kontrollpiloot esitama kõik andmed ja aruanded ning kogu muu teabe, mida järelevalve tegemiseks vajatakse.

2. jagu

Õhupallide kontrollpiloodi tunnistus – FE(B)

BFCL.415 FE(B) tunnistus – õigused ja tingimused

Tingimusel et taotleja vastab punktile BFCL.420 ja järgmistele tingimustele, antakse taotluse korral välja FE(B) tunnistus õigustega korraldada:

| a) | BPLi lennueksameid ja lennuoskuse tasemekontrolle ning lennueksameid õiguste laiendamiseks muudele õhupalliklassidele, tingimusel et taotleja on lennanud piloodina õhupallidel vähemalt 250 lennutundi, sealhulgas vähemalt 50 tundi lennuinstruktorina, läbides kogu BPLi koolituskursuse õppekava; |
| --- | --- |

a)

BPLi lennueksameid ja lennuoskuse tasemekontrolle ning lennueksameid õiguste laiendamiseks muudele õhupalliklassidele, tingimusel et taotleja on lennanud piloodina õhupallidel vähemalt 250 lennutundi, sealhulgas vähemalt 50 tundi lennuinstruktorina, läbides kogu BPLi koolituskursuse õppekava;

| b) | lennueksameid ja lennuoskuse tasemekontrolle punktis BFCL.215 osutatud ärilise lennutegevuse pädevusmärke saamiseks, tingimusel et taotleja täidab alapunktis a osutatud kogemusnõuded ja on saanud erikoolitust punkti BFCL.430 kohasel kontrollpilootide standardimiskursusel; |
| --- | --- |

b)

lennueksameid ja lennuoskuse tasemekontrolle punktis BFCL.215 osutatud ärilise lennutegevuse pädevusmärke saamiseks, tingimusel et taotleja täidab alapunktis a osutatud kogemusnõuded ja on saanud erikoolitust punkti BFCL.430 kohasel kontrollpilootide standardimiskursusel;

| c) | atesteerimist FI(B) tunnistuse väljaandmiseks, tingimusel et taotleja on:






  1) | lennanud õhupallipiloodina 350 lennutundi, sh viis tundi FI(B) tunnistuse taotleja lennuinstruktorina; |
| --- | --- | --- |

c)

atesteerimist FI(B) tunnistuse väljaandmiseks, tingimusel et taotleja on:

1)

lennanud õhupallipiloodina 350 lennutundi, sh viis tundi FI(B) tunnistuse taotleja lennuinstruktorina;

| 2) | saanud erikoolitust punkti BFCL.430 kohasel kontrollpiloodi standardimiskursusel. |
| --- | --- |

2)

saanud erikoolitust punkti BFCL.430 kohasel kontrollpiloodi standardimiskursusel.

BFCL.420 FE(B) tunnistus – eeltingimused ja üldnõuded

FE(B) tunnistuse taotleja peab:

| a) | vastama punkti BFCL.400 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja alapunkti 2 nõuetele; |
| --- | --- |

a)

vastama punkti BFCL.400 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja alapunkti 2 nõuetele;

| b) | olema läbinud punkti BFCL.430 kohase FE(B) standardimiskursuse; |
| --- | --- |

b)

olema läbinud punkti BFCL.430 kohase FE(B) standardimiskursuse;

| c) | olema läbinud punkti BFCL.445 kohase atesteerimise; |
| --- | --- |

c)

olema läbinud punkti BFCL.445 kohase atesteerimise;

| d) | tõendama FE(B) tunnistuse õigustega seotud vastavat tausta ning |
| --- | --- |

d)

tõendama FE(B) tunnistuse õigustega seotud vastavat tausta ning

| e) | tõendama, et tema suhtes ei ole viimase kolme aasta jooksul rakendatud sanktsioone, sealhulgas käesoleva lisa, määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud lubade, pädevusmärgete või tunnistuste piiramist, peatamist ega tühistamist määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide täitmata jätmise tõttu. |
| --- | --- |

e)

tõendama, et tema suhtes ei ole viimase kolme aasta jooksul rakendatud sanktsioone, sealhulgas käesoleva lisa, määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud lubade, pädevusmärgete või tunnistuste piiramist, peatamist ega tühistamist määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide täitmata jätmise tõttu.

BFCL.430 FE(B) tunnistus – standardimiskursus

| a) | FE(B) tunnistuse taotlejad peavad läbima pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud standardimiskursuse. |
| --- | --- |

a)

FE(B) tunnistuse taotlejad peavad läbima pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud standardimiskursuse.

| b) | Standardimiskursus peab vastama taotletavatele õhupallide kontrollpiloodi õigustele ning koosnema teooria- ja praktilisest õppest, hõlmates vähemalt järgmist:






  1) | BPLi või sellega seotud pädevusmärgete või tunnistustega seotud lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise läbiviimine vähemalt ühel korral; |
| --- | --- | --- |

b)

Standardimiskursus peab vastama taotletavatele õhupallide kontrollpiloodi õigustele ning koosnema teooria- ja praktilisest õppest, hõlmates vähemalt järgmist:

1)

BPLi või sellega seotud pädevusmärgete või tunnistustega seotud lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise läbiviimine vähemalt ühel korral;

| 2) | käesoleva lisa kohaldatavate nõuete ja kehtivate lennundusnõuete ning lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamise, dokumenteerimise ja aruandluse tutvustus; |
| --- | --- |

2)

käesoleva lisa kohaldatavate nõuete ja kehtivate lennundusnõuete ning lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamise, dokumenteerimise ja aruandluse tutvustus;

| 3) | ülevaade järgmisest:






  i) | riiklikud haldusmenetlused; |
| --- | --- | --- |

3)

ülevaade järgmisest:

i)

riiklikud haldusmenetlused;

| ii) | isikuandmete kaitse nõuded; |
| --- | --- |

ii)

isikuandmete kaitse nõuded;

| iii) | kontrollpiloodi vastutus; |
| --- | --- |

iii)

kontrollpiloodi vastutus;

| iv) | kontrollpiloodi õnnetusjuhtumikindlustus; |
| --- | --- |

iv)

kontrollpiloodi õnnetusjuhtumikindlustus;

| v) | riiklikud lõivud ning |
| --- | --- |

v)

riiklikud lõivud ning

| vi) | teave, kuidas tutvuda alapunktides i–v esitatud teabega, kui lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist korraldatakse taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus. |
| --- | --- |

vi)

teave, kuidas tutvuda alapunktides i–v esitatud teabega, kui lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist korraldatakse taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus.

| c) | FE(B) tunnistuse omanik ei tohi korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimist taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus, välja arvatud juhul, kui kõnealuse tunnistuse omanik on läbi vaadanud viimase kättesaadava teabe taotleja pädeva asutuse asjakohaste riiklike menetluste kohta. |
| --- | --- |

c)

FE(B) tunnistuse omanik ei tohi korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimist taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus, välja arvatud juhul, kui kõnealuse tunnistuse omanik on läbi vaadanud viimase kättesaadava teabe taotleja pädeva asutuse asjakohaste riiklike menetluste kohta.

BFCL.445 FE(B) tunnistus – atesteerimine

Esmase FE(B) tunnistuse taotleja peab pädeva asutuse inspektorile või FE(B) tunnistuse eest vastutava pädeva asutuse poolt spetsiaalselt selleks volitatud vanemkontrollpiloodile tõendama oma kompetentsust. Atesteerimisel peab taotleja läbi viima lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise, mis hõlmab eksamineeritava, kontrollitava või atesteeritava isiku lennueelse ettevalmistust, lennueksamit, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimist, lennu analüüsi ja andmete dokumenteerimist.

BFCL.460 FE(B) tunnistus – kehtivus, pikendamine ja taastamine

| a) | FE(B) tunnistus kehtib viis aastat. |
| --- | --- |

a)

FE(B) tunnistus kehtib viis aastat.

| b) | FE(B) tunnistust pikendatakse, kui selle omanik on:






  1) | FE(B) tunnistuse kehtivuse ajal läbinud pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud kontrollpiloodi täienduskursuse, mille käigus tunnistuse omanikule antakse teoreetilist õpet õhupallide kontrollpiloodile vajalike teadmiste täiendamiseks ja ajakohastamiseks ning |
| --- | --- | --- |

b)

FE(B) tunnistust pikendatakse, kui selle omanik on:

1)

FE(B) tunnistuse kehtivuse ajal läbinud pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud kontrollpiloodi täienduskursuse, mille käigus tunnistuse omanikule antakse teoreetilist õpet õhupallide kontrollpiloodile vajalike teadmiste täiendamiseks ja ajakohastamiseks ning

| 2) | tunnistuse kehtivusaja lõpule eelnenud viimase 24 kuu jooksul korraldanud ühe lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise FE(B) tunnistuse eest vastutava pädeva asutuse kontrollpiloodi või pädeva asutuse poolt spetsiaalselt selleks volitatud kontrollpiloodi järelevalve all ja talle vastuvõetaval viisil. |
| --- | --- |

2)

tunnistuse kehtivusaja lõpule eelnenud viimase 24 kuu jooksul korraldanud ühe lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise FE(B) tunnistuse eest vastutava pädeva asutuse kontrollpiloodi või pädeva asutuse poolt spetsiaalselt selleks volitatud kontrollpiloodi järelevalve all ja talle vastuvõetaval viisil.

| c) | FE(B) tunnistuse omanikul, kellel on ka üks või mitu muu õhusõidukiliigi kontrollpiloodi tunnistust, mis on välja antud vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa) või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisale (SFCL-osa), võidakse kokkuleppel pädeva asutusega pikendada kõiki kontrollpiloodi tunnistusi korraga. |
| --- | --- |

c)

FE(B) tunnistuse omanikul, kellel on ka üks või mitu muu õhusõidukiliigi kontrollpiloodi tunnistust, mis on välja antud vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa) või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisale (SFCL-osa), võidakse kokkuleppel pädeva asutusega pikendada kõiki kontrollpiloodi tunnistusi korraga.

| d) | FE(B) tunnistuse aegumise korral peab selle omanik enne, kui ta jätkab selle õiguste kasutamist, täitma alapunkti b alapunkti 1 ja punkti BFCL.445 nõuded. |
| --- | --- |

d)

FE(B) tunnistuse aegumise korral peab selle omanik enne, kui ta jätkab selle õiguste kasutamist, täitma alapunkti b alapunkti 1 ja punkti BFCL.445 nõuded.

| e) | FE(B) tunnistust pikendatakse või uuendatakse üksnes juhul, kui taotleja tõendab, et ta täidab jätkuvalt punkti BFCL.410 ning punkti BFCL.420 alapunktide d ja e nõudeid. |
| --- | --- |

e)

FE(B) tunnistust pikendatakse või uuendatakse üksnes juhul, kui taotleja tõendab, et ta täidab jätkuvalt punkti BFCL.410 ning punkti BFCL.420 alapunktide d ja e nõudeid.

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/358,

4. märts 2020,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/1976 purilennukipiloodi lubade osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikleid 23, 27 ja 31,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon peab vastu võtma vajalikud rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse purilennukipiloodi lubade nõuded vastavalt määrusele (EL) 2018/1139, tingimusel et asjaomased õhusõidukid vastavad kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon peab vastu võtma vajalikud rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse purilennukipiloodi lubade nõuded vastavalt määrusele (EL) 2018/1139, tingimusel et asjaomased õhusõidukid vastavad kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele.

| (2) | Võttes arvesse purilennukimeeskonna liikmetele lubade väljaandmise eripära, on eraldiseisvate määrustega vaja kehtestada konkreetsed nõuded lubade väljaandmiseks. Need nõuded peaksid põhinema komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (2) kohastel lennumeeskonna liikmete lubade ühiseeskirjadel. Neid nõudeid tuleks aga ümber struktureerida ja lihtsustada selle tagamiseks, et need oleksid proportsionaalsed, rajaneksid riskipõhisel lähenemisviisil ja tagaksid selle, et purilennukipiloodid oleksid praegu ning tulevikus pädevad täitma oma ülesandeid ja kohustusi. Samuti tuleks teha vastav redaktsiooniline ajakohastus purilennukite käitamiseeskirjadesse, et võtta arvesse loaandmiseeskirjade üleviimist määrusest (EL) nr 1178/2011 komisjoni rakendusmäärusesse (EL) 2018/1976 (3). |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse purilennukimeeskonna liikmetele lubade väljaandmise eripära, on eraldiseisvate määrustega vaja kehtestada konkreetsed nõuded lubade väljaandmiseks. Need nõuded peaksid põhinema komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (2) kohastel lennumeeskonna liikmete lubade ühiseeskirjadel. Neid nõudeid tuleks aga ümber struktureerida ja lihtsustada selle tagamiseks, et need oleksid proportsionaalsed, rajaneksid riskipõhisel lähenemisviisil ja tagaksid selle, et purilennukipiloodid oleksid praegu ning tulevikus pädevad täitma oma ülesandeid ja kohustusi. Samuti tuleks teha vastav redaktsiooniline ajakohastus purilennukite käitamiseeskirjadesse, et võtta arvesse loaandmiseeskirjade üleviimist määrusest (EL) nr 1178/2011 komisjoni rakendusmäärusesse (EL) 2018/1976 (3).

| (3) | Määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 12 lõike 2a punkti 3 kohaselt võivad liikmesriigid jätkuvalt kohaldada riiklikke loaandmiseeskirju, millega antakse põhilistele piloodiõigustele juurdepääs kuni 8. aprillini 2020. Mõned liikmesriigid on komisjonile ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (EASA) teatanud, et kõnealuste riiklike loaandmiseeskirjade jätkuv kohaldamine olukorras, kus piloodiõpilastel on lubatud kasutada piiratud õigusi järelevalveta ja nad saavad põhiõigused järk-järgult, toetab lennuspordi ning vaba aja veetmisega seotud tegevuse edendamist lihtsa ja taskukohasema juurdepääsu tõttu lennundusele. Üldlennundusele lihtsama juurdepääsu edendamine ja võimaldamine on kooskõlas EASA üldlennunduse tegevuskava eesmärgiga luua proportsionaalsem, paindlikum ja ennetavam õigusraamistik (4). Neil põhjustel tuleks liikmesriikidele anda õigus jätkata kõnealuste riiklike loaandmiseeskirjade kohaldamist vastavalt põhimõtetele, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/430 (5) purilennukipilootide lubade (edaspidi „SPL“) väljaandmise kohta. Liikmesriigid peaksid aga komisjoni ja EASAt teavitama sellest, kui nad selliseid lube välja annavad. Liikmesriigid peaksid ka jälgima selliste lubade kasutamist, et säilitada lennundusohutuse vastuvõetav tase. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 12 lõike 2a punkti 3 kohaselt võivad liikmesriigid jätkuvalt kohaldada riiklikke loaandmiseeskirju, millega antakse põhilistele piloodiõigustele juurdepääs kuni 8. aprillini 2020. Mõned liikmesriigid on komisjonile ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (EASA) teatanud, et kõnealuste riiklike loaandmiseeskirjade jätkuv kohaldamine olukorras, kus piloodiõpilastel on lubatud kasutada piiratud õigusi järelevalveta ja nad saavad põhiõigused järk-järgult, toetab lennuspordi ning vaba aja veetmisega seotud tegevuse edendamist lihtsa ja taskukohasema juurdepääsu tõttu lennundusele. Üldlennundusele lihtsama juurdepääsu edendamine ja võimaldamine on kooskõlas EASA üldlennunduse tegevuskava eesmärgiga luua proportsionaalsem, paindlikum ja ennetavam õigusraamistik (4). Neil põhjustel tuleks liikmesriikidele anda õigus jätkata kõnealuste riiklike loaandmiseeskirjade kohaldamist vastavalt põhimõtetele, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/430 (5) purilennukipilootide lubade (edaspidi „SPL“) väljaandmise kohta. Liikmesriigid peaksid aga komisjoni ja EASAt teavitama sellest, kui nad selliseid lube välja annavad. Liikmesriigid peaksid ka jälgima selliste lubade kasutamist, et säilitada lennundusohutuse vastuvõetav tase.

| (4) | Sujuva ülemineku tagamiseks peaksid jääma kehtima kõik enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva purilennukipilootidele määruse (EL) nr 1178/2011 kohaselt väljaantud tunnistused, load ja heakskiidud. Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva väljaantud riiklikud purilennukipiloodi load tuleks vormistada käesoleva määruse kohaselt välja antud lubadeks, kasutades selleks liikmesriikide pädevate asutuste poolt EASAga konsulteerides koostatud muutmisaruandeid. |
| --- | --- |

(4)

Sujuva ülemineku tagamiseks peaksid jääma kehtima kõik enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva purilennukipilootidele määruse (EL) nr 1178/2011 kohaselt väljaantud tunnistused, load ja heakskiidud. Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva väljaantud riiklikud purilennukipiloodi load tuleks vormistada käesoleva määruse kohaselt välja antud lubadeks, kasutades selleks liikmesriikide pädevate asutuste poolt EASAga konsulteerides koostatud muutmisaruandeid.

| (5) | Määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaseid purilennukipiloodi koolitusi, mis algasid enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, tuleks täielikult arvesse võtta, sest nende koolitusnõuded on samaväärsed käesoleva määrusega kehtestatutega või neist isegi ulatuslikumad. Chicago konventsiooni 1. lisa kohaseid koolitusi, mis algasid enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, tuleks arvesse võtta liikmesriikide koostatud arvestusaruannete alusel. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaseid purilennukipiloodi koolitusi, mis algasid enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, tuleks täielikult arvesse võtta, sest nende koolitusnõuded on samaväärsed käesoleva määrusega kehtestatutega või neist isegi ulatuslikumad. Chicago konventsiooni 1. lisa kohaseid koolitusi, mis algasid enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, tuleks arvesse võtta liikmesriikide koostatud arvestusaruannete alusel.

| (6) | Olemasolevatele koolitusorganisatsioonidele tuleks anda piisavalt aega oma koolitusprogrammide kohandamiseks, rakendades vajaduse korral lihtsustatud koolitusnõudeid. |
| --- | --- |

(6)

Olemasolevatele koolitusorganisatsioonidele tuleks anda piisavalt aega oma koolitusprogrammide kohandamiseks, rakendades vajaduse korral lihtsustatud koolitusnõudeid.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad EASA arvamusel nr 01/2019 (6) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad EASA arvamusel nr 01/2019 (6) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2018/1976 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1976, 14. detsember 2018, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude ja purilennuki lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139“. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1976, 14. detsember 2018, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude ja purilennuki lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139“.

| 2) | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad lendude tegemiseks purilennukitega, mis vastavad määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele, ning purilennukipiloodi lubade ja nendega seotud pädevusmärgete, õiguste ja tunnistuste väljaandmiseks ja pikendamiseks.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad lendude tegemiseks purilennukitega, mis vastavad määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele, ning purilennukipiloodi lubade ja nendega seotud pädevusmärgete, õiguste ja tunnistuste väljaandmiseks ja pikendamiseks.“

| 3) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid ja kui mõisted ei ole käesolevas artiklis määratletud teisiti, määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 2 mõisteid:“ |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid ja kui mõisted ei ole käesolevas artiklis määratletud teisiti, määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 2 mõisteid:“

| b) | punkt 10 asendatakse järgmisega:






  „10) | „kuivrendi leping (dry lease agreement)“ – ettevõtjatevaheline leping, mille kohaselt purilennukit käitatakse rendilevõtja vastutusel;“ |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 10 asendatakse järgmisega:

„10)

„kuivrendi leping (dry lease agreement)“ – ettevõtjatevaheline leping, mille kohaselt purilennukit käitatakse rendilevõtja vastutusel;“

dry lease agreement

| c) | lisatakse punktid 11–13:






  „11) | „riiklik luba“ – piloodiluba, mille liikmesriik on siseriiklike õigusaktide kohaselt välja andnud enne käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punktid 11–13:

„11)

„riiklik luba“ – piloodiluba, mille liikmesriik on siseriiklike õigusaktide kohaselt välja andnud enne käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva;

| 12) | „SFCL-osa kohane luba“ – käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) nõuetele vastav lennumeeskonna liikme luba; |
| --- | --- |

12)

„SFCL-osa kohane luba“ – käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) nõuetele vastav lennumeeskonna liikme luba;

| 13) | „muutmisaruanne“ – aruanne, mille alusel võib loa muuta SFCL-osa kohaseks loaks;“. |
| --- | --- |

13)

„muutmisaruanne“ – aruanne, mille alusel võib loa muuta SFCL-osa kohaseks loaks;“.

| 4) | Artikli 3 järele lisatakse artiklid 3a–3d:

  „Artikkel 3a
  Piloodiload ja tervisetõendid

  1.   Ilma et see piiraks komisjoni delegeeritud määruse (EL) (*1) kohaldamist, täidavad käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud õhusõidukite piloodid käesoleva määruse III lisas (SFCL-osa) ja määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisas (MED-osa) sätestatud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi.


  2.   Erandina loaomanike õigustest, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse III lisas (SFCL-osa), võivad selliste lubade omanikud teha artikli 3 lõike 2 punktides a–d osutatud lende ilma, et nad vastaksid käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.115 alapunkti a alapunkti 3 nõuetele.


  3.   Liikmesriik võib anda purilennuki piloodiloa (SPL) koolituskursusel osalevale piloodiõpilasele loa kasutada piiratud õigusi ilma järelevalveta enne, kui õpilane on täitnud kõik käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) kohaselt SPLi väljaandmiseks vajalikud nõuded, järgmistel tingimustel:






  a) | antud õiguste ulatus põhineb ohutusriskide hindamisel asjaomase liikmesriigi poolt, võttes arvesse vastava piloodipädevuse omandamiseks vajaliku koolituse mahtu; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 3 järele lisatakse artiklid 3a–3d:

„Artikkel 3a

Piloodiload ja tervisetõendid

1.   Ilma et see piiraks komisjoni delegeeritud määruse (EL) (*1) kohaldamist, täidavad käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud õhusõidukite piloodid käesoleva määruse III lisas (SFCL-osa) ja määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisas (MED-osa) sätestatud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi.

2.   Erandina loaomanike õigustest, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse III lisas (SFCL-osa), võivad selliste lubade omanikud teha artikli 3 lõike 2 punktides a–d osutatud lende ilma, et nad vastaksid käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.115 alapunkti a alapunkti 3 nõuetele.

3.   Liikmesriik võib anda purilennuki piloodiloa (SPL) koolituskursusel osalevale piloodiõpilasele loa kasutada piiratud õigusi ilma järelevalveta enne, kui õpilane on täitnud kõik käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) kohaselt SPLi väljaandmiseks vajalikud nõuded, järgmistel tingimustel:

a)

antud õiguste ulatus põhineb ohutusriskide hindamisel asjaomase liikmesriigi poolt, võttes arvesse vastava piloodipädevuse omandamiseks vajaliku koolituse mahtu;

| b) | õigusi kohaldatakse ainult järgmise suhtes:






  i) | loa andnud liikmesriigi territoorium tervikuna või osa sellest ning |
| --- | --- | --- |

b)

õigusi kohaldatakse ainult järgmise suhtes:

i)

loa andnud liikmesriigi territoorium tervikuna või osa sellest ning

| ii) | loa andnud liikmesriigis registreeritud purilennukid; |
| --- | --- |

ii)

loa andnud liikmesriigis registreeritud purilennukid;

| c) | sellise loa omaniku puhul, kes taotleb purilennukipiloodi luba, võetakse arvesse sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni (ATO) või deklareeritud koolitusorganisatsiooni (DTO) soovituse alusel läbitud koolitust; |
| --- | --- |

c)

sellise loa omaniku puhul, kes taotleb purilennukipiloodi luba, võetakse arvesse sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni (ATO) või deklareeritud koolitusorganisatsiooni (DTO) soovituse alusel läbitud koolitust;

| d) | liikmesriik esitab komisjonile ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (EASA) iga kolme aasta järel aruande ja ohutusriskide hinnangu; |
| --- | --- |

d)

liikmesriik esitab komisjonile ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (EASA) iga kolme aasta järel aruande ja ohutusriskide hinnangu;

| e) | liikmesriik jälgib käesoleva lõike alusel väljaantud lubade kasutamist, et tagada lennundusohutuse vastuvõetav tase ning võtta kõrgenenud ohutusriski või mõne ohutusalase probleemi avastamise korral asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

e)

liikmesriik jälgib käesoleva lõike alusel väljaantud lubade kasutamist, et tagada lennundusohutuse vastuvõetav tase ning võtta kõrgenenud ohutusriski või mõne ohutusalase probleemi avastamise korral asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 3b

Olemasolevad piloodiload ja riiklikud tervisetõendid

1.   FCL-osa kohased purilennukiload ning nendega seotud õigused, pädevusmärked ja sertifikaadid, mille liikmesriik on välja andnud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, loetakse väljaantuks käesoleva määruse kohaselt. Kui liikmesriigid annavad lube uuesti välja halduslikel põhjustel või loaomanike taotlusel, asendavad nad need load lubadega, mis vastavad määruse (EL) nr 1178/2011 VI lisas (ARA-osa) sätestatud vormile.

2.   Kui liikmesriik annab lõike 1 kohaselt uuesti välja lube ning nendega seotud õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, teeb ta vajaduse korral järgmist:

| a) | kannab kõik FCL-osa kohastel lubadel seni kinnitatud õigused üle uuele loavormile; |
| --- | --- |

a)

kannab kõik FCL-osa kohastel lubadel seni kinnitatud õigused üle uuele loavormile;

| b) | muudab määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.800 kohaselt välja antud vigurlennupädevusmärked käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.200 alapunkti c kohasteks edasijõudnute vigurlennupädevusmärgeteks; |
| --- | --- |

b)

muudab määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.800 kohaselt välja antud vigurlennupädevusmärked käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.200 alapunkti c kohasteks edasijõudnute vigurlennupädevusmärgeteks;

| c) | kannab FCL-osa kohase loaga seotud lennuinstruktori tunnistuse kehtivusaja piloodi logiraamatusse või annab välja samaväärse dokumendi. Pärast kõnealuse kehtivusaja lõppu võivad piloodid kasutada instruktori õigusi üksnes juhul, kui nad täidavad käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.360 nõudeid. |
| --- | --- |

c)

kannab FCL-osa kohase loaga seotud lennuinstruktori tunnistuse kehtivusaja piloodi logiraamatusse või annab välja samaväärse dokumendi. Pärast kõnealuse kehtivusaja lõppu võivad piloodid kasutada instruktori õigusi üksnes juhul, kui nad täidavad käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.360 nõudeid.

3.   Liikmesriigi poolt enne käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva välja antud riiklike purilennukilubade omanikel lubatakse jätkata oma lubadest tulenevate õiguste kasutamist kuni 8. aprillini 2021. Selleks kuupäevaks muudavad liikmesriigid kõnealused load SFCL-osa kohasteks lubadeks ning nendega seotud pädevusmärgeteks, õigusteks ja tunnistusteks, võttes arvesse määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 4 lõigete 4 ja 5 nõuetele vastavas muutmisaruandes sätestatud elemente.

4.   Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud loaga seotud riiklikud piloodi tervisetõendid, mille liikmesriik on välja andnud enne käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva, jäävad kehtima kuni nende järgmise pikendamise kuupäevani või kuni 8. aprillini 2021, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Selliste tervisetõendite kehtivuse pikendamine toimub määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) nõuete kohaselt.

Artikkel 3c

Enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva alanud koolituse arvestamine

1.   Vastavalt käesoleva määruse III lisale (SFCL-osa) loetakse SFCL-osa kohaste lubade ning nendega seotud õiguste, pädevusmärgete või tunnistuste väljaandmisel käesoleva määruse nõuetele vastavaks määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane koolitus, mis algas enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva.

2.   Chicago konventsiooni 1. lisa kohaseid koolitusi, mis algasid enne käesoleva määruse või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva, võetakse SFCL-osa kohaste lubade väljaandmisel arvesse arvestusaruande alusel, mille liikmesriik on koostanud EASAga konsulteerides.

3.   Lõikes 2 osutatud arvestusaruandes kirjeldatakse koolituse ulatust, märgitakse, millised SFCL-osa nõuded loetakse täidetuks, ning vajaduse korral nõuded, mida taotleja peab täitma SFCL-osa kohase loa saamiseks. Aruanne sisaldab kõigi selliste dokumentide koopiaid, mis tõendavad koolituse ulatust, ning koolituse alustamise aluseks olnud siseriiklike eeskirjade ja menetluste koopiaid.

Artikkel 3d

Koolitusorganisatsioonid

1.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud piloodilube välja andvad koolitusorganisatsioonid peavad vastama määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 10a nõuetele.

2.   Lõikes 1 osutatud koolitusorganisatsioonid, kellel on määruse (EL) nr 1178/2011 VII lisa (ORA-osa) kohane sertifikaat või kes on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva esitanud määruse (EL) nr 1178/2011 VIII lisa (DTO-osa) kohase deklaratsiooni, peavad vajaduse korral kohandama oma koolitusprogramme hiljemalt 8. aprilliks 2021.

(*1)  Komisjoni 4. märtsi 2020. aasta delegeeritud määrus (EL), (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).“
  "

*1

| 5) | I lisa (DEF-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

5)

I lisa (DEF-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 6) | II lisa (SAO-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

6)

II lisa (SAO-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

| 7) | Lisatakse III lisa (SFCL-osa), mis on esitatud käesoleva määruse III lisas. |
| --- | --- |

7)

Lisatakse III lisa (SFCL-osa), mis on esitatud käesoleva määruse III lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 8. aprillist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2020

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 14. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1976, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64).

3

(4)  https://www.easa.europa.eu/easa-and-you/general-aviation/general-aviation-road-map

4

(5)  Komisjoni 18. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/430, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 seoses piiratud õiguste järelevalveta kasutamisega enne kergõhusõidukipiloodi loa väljaandmist (ELT L 75, 19.3.2019, lk 66).

5

(6)  Üldlennunduse pilootide lihtsam juurdepääs instrumentaallennureeglite (IFR) järgi toimuvatele lendudele ja õhupalli- ja purilennukilubade väljaandmise nõuete muutmine (arvamus nr 01/2019, osad A ja B, 19.2.2019), kättesaadav aadressil: https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

6

---

I LISA

Määruse (EL) 2018/1976 I lisa „Mõisted“ (DEF-osa) muudetakse järgmiselt:

| 1) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid ja kui mõisted ei ole käesolevas lisas määratletud teisiti, komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 2 ning I lisa (FCL-osa) punktis FCL.010 sätestatud mõisteid:“; |
| --- | --- |

1)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid ja kui mõisted ei ole käesolevas lisas määratletud teisiti, komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 2 ning I lisa (FCL-osa) punktis FCL.010 sätestatud mõisteid:“;

| 2) | punkt 13 asendatakse järgmisega:






  „13. | „öö“ – ajavahemik õhtuse päevavalguse lõpu ja hommikuse päevavalguse alguse vahel. Päevavalgus lõpeb õhtul, kui päikeseketta keskpunkt asub 6° allpool horisonti ja algab hommikul, kui päikeseketta keskpunkt asub 6° allpool horisonti;“ |
| --- | --- | --- |

2)

punkt 13 asendatakse järgmisega:

„13.

„öö“ – ajavahemik õhtuse päevavalguse lõpu ja hommikuse päevavalguse alguse vahel. Päevavalgus lõpeb õhtul, kui päikeseketta keskpunkt asub 6° allpool horisonti ja algab hommikul, kui päikeseketta keskpunkt asub 6° allpool horisonti;“

| 3) | lisatakse punktid 14–19:






  „14. | „lennueksam“ – loa või pädevusmärke väljaandmiseks või õiguse pikendamiseks vajalik oskuste tõendamine, sealhulgas suuline teadmiste kontroll vastavalt vajadusele; |
| --- | --- | --- |

3)

lisatakse punktid 14–19:

„14.

„lennueksam“ – loa või pädevusmärke väljaandmiseks või õiguse pikendamiseks vajalik oskuste tõendamine, sealhulgas suuline teadmiste kontroll vastavalt vajadusele;

| 15. | „atesteerimine“ – oskuste, teadmiste ja hoiakute tõendamine instruktori või kontrollpiloodi loa esmaseks väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks; |
| --- | --- |

15.

„atesteerimine“ – oskuste, teadmiste ja hoiakute tõendamine instruktori või kontrollpiloodi loa esmaseks väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks;

| 16. | „lennuaeg“ –






  a) | isestartivate purilennukite ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite puhul ajavahemik õhusõiduki stardiks liikuma hakkamise algusest kuni lõpliku peatumiseni pärast lennu lõppemist; |
| --- | --- | --- |

16.

„lennuaeg“ –

a)

isestartivate purilennukite ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite puhul ajavahemik õhusõiduki stardiks liikuma hakkamise algusest kuni lõpliku peatumiseni pärast lennu lõppemist;

| b) | purilennukite puhul ajavahemik purilennuki maapealsest õhkutõusu eesmärgil liikumahakkamisest kuni purilennuki lõpliku peatumiseni pärast lennu lõppemist; |
| --- | --- |

b)

purilennukite puhul ajavahemik purilennuki maapealsest õhkutõusu eesmärgil liikumahakkamisest kuni purilennuki lõpliku peatumiseni pärast lennu lõppemist;

| 17. | „lennuoskuse tasemekontroll“ – käesoleva määrusega kehtestatud hiljutise lennukogemuse nõuete täitmiseks vajalik oskuste tõendamine, sealhulgas suuline teadmiste kontroll vastavalt vajadusele; |
| --- | --- |

17.

„lennuoskuse tasemekontroll“ – käesoleva määrusega kehtestatud hiljutise lennukogemuse nõuete täitmiseks vajalik oskuste tõendamine, sealhulgas suuline teadmiste kontroll vastavalt vajadusele;

| 18. | „soololend“ – lend, mille jooksul piloodiõpilane viibib õhusõiduki pardal üksi; |
| --- | --- |

18.

„soololend“ – lend, mille jooksul piloodiõpilane viibib õhusõiduki pardal üksi;

| 19. | „marsruutlend“ – stardialalt algav lend, mida käitatakse standardseid navigatsiooniprotseduure kasutades väljaspool nähtavuspiiri või pädeva asutuse kindlaksmääratud vahemaad.“ |
| --- | --- |

19.

„marsruutlend“ – stardialalt algav lend, mida käitatakse standardseid navigatsiooniprotseduure kasutades väljaspool nähtavuspiiri või pädeva asutuse kindlaksmääratud vahemaad.“

---

II LISA

Määruse (EL) 2018/1976 II lisa (SAO-osa) muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkt SAO.GEN.125 „Õhusõiduki kapteniks määramine“ asendatakse järgmisega:

  „
  SAO.GEN.125 Õhusõidukikapteni määramine

  Käitaja määrab õhusõidukikapteni, kellel on käesoleva määruse III lisa kohane õhusõidukikapteni kvalifikatsioon.“ |
| --- | --- |

1)

punkt SAO.GEN.125 „Õhusõiduki kapteniks määramine“ asendatakse järgmisega:

„
  SAO.GEN.125 Õhusõidukikapteni määramine

Käitaja määrab õhusõidukikapteni, kellel on käesoleva määruse III lisa kohane õhusõidukikapteni kvalifikatsioon.“

---

III LISA

Määruse (EL) 2018/1976 II lisa järele lisatakse järgmine III lisa:

„III LISA

PURILENNUKIMEESKONNA LIIKMETELE LUBADE VÄLJAANDMISE NÕUDED

[SFCL-osa]

GEN-ALAJAGU

ÜLDNÕUDED

SFCL.001   Kohaldamisala

Käesoleva lisaga nähakse ette purilennukipiloodi lubade (SPL) ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmise nõuded ning nende kehtivuse ja kasutamise tingimused.

SFCL.005   Pädev asutus

Käesoleva lisa tähenduses on pädev asutus selline asutus, mille nimetab liikmesriik ja mille käest taotletakse SPLi või sellega seotud õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi.

SFCL.015   SPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste taotlemine, väljaandmine, pikendamine ning taastamine

| a) | Pädevale asutusele esitatakse tema poolt määratud vormis ja viisil järgmised dokumendid:






  1) | taotlus:






  i) | SPLi ja sellega seotud pädevusmärgete väljaandmiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pädevale asutusele esitatakse tema poolt määratud vormis ja viisil järgmised dokumendid:

1)

taotlus:

i)

SPLi ja sellega seotud pädevusmärgete väljaandmiseks;

| ii) | SPLiga seotud õiguste (välja arvatud punkti SFCL.115 alapunkti a alapunktides 2 ja 3 ning punktides SFCL.155, SFCL.200 ja SFCL.215 osutatud õigused) pikendamiseks; |
| --- | --- |

ii)

SPLiga seotud õiguste (välja arvatud punkti SFCL.115 alapunkti a alapunktides 2 ja 3 ning punktides SFCL.155, SFCL.200 ja SFCL.215 osutatud õigused) pikendamiseks;

| iii) | purilennukite lennuinstruktori („FI(S)“) tunnistuse väljaandmiseks; |
| --- | --- |

iii)

purilennukite lennuinstruktori („FI(S)“) tunnistuse väljaandmiseks;

| iv) | purilennukite kontrollpiloodi („FE(S)“) tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks; |
| --- | --- |

iv)

purilennukite kontrollpiloodi („FE(S)“) tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks;

| v) | SPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste (välja arvatud alapunktis ii osutatud õigused) muutmiseks ning |
| --- | --- |

v)

SPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste (välja arvatud alapunktis ii osutatud õigused) muutmiseks ning

| 2) | pädeva asutuse loal koopia punkti SFCL.115 alapunktis d, punkti SFCL.155 alapunktis b, punkti SFCL.200 alapunktis f ja punkti SFCL.215 alapunktis d osutatud asjakohastest logiraamatukannetest. |
| --- | --- |

2)

pädeva asutuse loal koopia punkti SFCL.115 alapunktis d, punkti SFCL.155 alapunktis b, punkti SFCL.200 alapunktis f ja punkti SFCL.215 alapunktis d osutatud asjakohastest logiraamatukannetest.

| b) | Alapunktis a osutatud taotlusele tuleb lisada tõendid selle kohta, et taotleja vastab käesolevas lisas ja määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisas (MED-osa) sätestatud asjaomastele nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Alapunktis a osutatud taotlusele tuleb lisada tõendid selle kohta, et taotleja vastab käesolevas lisas ja määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisas (MED-osa) sätestatud asjaomastele nõuetele.

| c) | Loa, pädevusmärke või tunnistusega antavate õiguste piiramise või laiendamise, välja arvatud alapunkti a alapunkti 1 alapunktis ii osutatud õiguste omandamise kohta teeb pädev asutus loale või tunnistusele vastava märke. |
| --- | --- |

c)

Loa, pädevusmärke või tunnistusega antavate õiguste piiramise või laiendamise, välja arvatud alapunkti a alapunkti 1 alapunktis ii osutatud õiguste omandamise kohta teeb pädev asutus loale või tunnistusele vastava märke.

| d) | Isikul võib olla ainult üks käesoleva lisa kohaselt välja antud SPL. |
| --- | --- |

d)

Isikul võib olla ainult üks käesoleva lisa kohaselt välja antud SPL.

| e) | Loaomanik peab esitama alapunktis a osutatud taotlused selle liikmesriigi määratud pädevale asutusele, kus talle on välja antud kas käesoleva lisa (SFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohane luba. |
| --- | --- |

e)

Loaomanik peab esitama alapunktis a osutatud taotlused selle liikmesriigi määratud pädevale asutusele, kus talle on välja antud kas käesoleva lisa (SFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohane luba.

| f) | SPLi omanik võib taotleda pädeva asutuse vahetamist teise liikmesriigi määratud pädeva asutuse vastu, kuid sellisel juhul muutub uus pädev asutus pädevaks asutuseks taotleja kõigi lubade puhul. |
| --- | --- |

f)

SPLi omanik võib taotleda pädeva asutuse vahetamist teise liikmesriigi määratud pädeva asutuse vastu, kuid sellisel juhul muutub uus pädev asutus pädevaks asutuseks taotleja kõigi lubade puhul.

| g) | Taotleja peab SPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmist taotlema hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lennueksami või atesteerimise edukat läbimist. |
| --- | --- |

g)

Taotleja peab SPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmist taotlema hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lennueksami või atesteerimise edukat läbimist.

SFCL.030   Praktiline lennueksam

Lennueksami taotlejal peab olema tema koolituse eest vastutava sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni poolt pärast koolituse lõpetamist antud soovitus. Sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon teeb koolitusdokumendid kättesaadavaks kontrollpiloodile.

SFCL.035   Lennuaja arvestamine

SPLi ning sellega seotud õiguse, pädevusmärke või tunnistuse taotleja puhul arvestatakse loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse omandamiseks nõutava lennuajana täismahus nii soololennuaega, instruktoriga lennuõppeaega kui ka lennuaega purilennukikaptenina.

SFCL.045   Dokumentide kaasaskandmise ja esitamise kohustus

| a) | SPList tulenevate õiguste kasutamisel kannab loaomanik kaasas kõiki järgmisi dokumente:






  1) | kehtiv SPL; |
| --- | --- | --- |

a)

SPList tulenevate õiguste kasutamisel kannab loaomanik kaasas kõiki järgmisi dokumente:

1)

kehtiv SPL;

| 2) | kehtiv tervisetõend; |
| --- | --- |

2)

kehtiv tervisetõend;

| 3) | isikut tõendav fotoga dokument; |
| --- | --- |

3)

isikut tõendav fotoga dokument;

| 4) | logiraamatu andmed, millest piisab käesoleva lisa nõuete täitmise tõendamiseks. |
| --- | --- |

4)

logiraamatu andmed, millest piisab käesoleva lisa nõuete täitmise tõendamiseks.

| b) | Piloodiõpilasel peavad kõikidel soololendudel kaasas olema järgmised dokumendid:






  1) | alapunkti a alapunktides 2 ja 3 osutatud dokumendid; |
| --- | --- | --- |

b)

Piloodiõpilasel peavad kõikidel soololendudel kaasas olema järgmised dokumendid:

1)

alapunkti a alapunktides 2 ja 3 osutatud dokumendid;

| 2) | tõend punkti SFCL.125 alapunktis a sätestatud loa olemasolu kohta. |
| --- | --- |

2)

tõend punkti SFCL.125 alapunktis a sätestatud loa olemasolu kohta.

| c) | SPLi omanik või piloodiõpilane peab viivitamata esitama kontrollimiseks alapunktis a osutatud dokumendid, kui pädeva asutuse volitatud esindaja seda nõuab. |
| --- | --- |

c)

SPLi omanik või piloodiõpilane peab viivitamata esitama kontrollimiseks alapunktis a osutatud dokumendid, kui pädeva asutuse volitatud esindaja seda nõuab.

| d) | Erandina alapunktidest a ja b võib nendes nimetatud dokumente hoida lennuväljal või käitamiskohas lendude puhul, mis jäävad:






  1) | lennuvälja või käitamiskoha nägemisulatusse või |
| --- | --- | --- |

d)

Erandina alapunktidest a ja b võib nendes nimetatud dokumente hoida lennuväljal või käitamiskohas lendude puhul, mis jäävad:

1)

lennuvälja või käitamiskoha nägemisulatusse või

| 2) | pädeva asutuse kindlaksmääratud kaugusesse lennuväljast või käitamiskohast. |
| --- | --- |

2)

pädeva asutuse kindlaksmääratud kaugusesse lennuväljast või käitamiskohast.

SFCL.050   Lennuaja registreerimine

SPLi omanik või piloodiõpilane registreerib pädeva asutuse määratud vormis ja viisil kõikide oma lendude üksikasjalikud andmed.

SFCL.065   70-aastaste ja vanemate SPLi omanike õiguste piiramine ärilistel reisijateveo-purilennukilendudel

Ärilistel reisijateveo-purilennukilendudel kasutatava purilennuki piloodina ei tohi tegutseda 70-aastane või vanem SPLi omanik.

SFCL.070   Lubade, pädevusmärgete ja tunnistuste piiramine, peatamine ja tühistamine

| a) | Pädev asutus võib käesoleva lisa kohaselt välja antud SPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste kehtivust piirata või selle peatada või tühistada vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 VI lisas (ARA-osa) ette nähtud tingimustele ja menetlustele, kui SPLi omanik ei täida määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulisi nõudeid või käesoleva lisa või käesoleva määruse II lisa (SAO-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) nõudeid. |
| --- | --- |

a)

Pädev asutus võib käesoleva lisa kohaselt välja antud SPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste kehtivust piirata või selle peatada või tühistada vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 VI lisas (ARA-osa) ette nähtud tingimustele ja menetlustele, kui SPLi omanik ei täida määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulisi nõudeid või käesoleva lisa või käesoleva määruse II lisa (SAO-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) nõudeid.

| b) | Loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse kehtivuse piiramise, peatamise või tühistamise korral peab SPLi omanik loa või tunnistuse viivitamata tagastama pädevale asutusele. |
| --- | --- |

b)

Loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse kehtivuse piiramise, peatamise või tühistamise korral peab SPLi omanik loa või tunnistuse viivitamata tagastama pädevale asutusele.

SPL-ALAJAGU

PURILENNUKIPILOODI LUBA (SPL)

SFCL.115   SPL – õigused ja tingimused

| a) | SPLi omanikel, kes vastavad punkti SFCL150 nõuetele, on õigus tegutseda purilennukikaptenina:






  1) | tasuta mitteärilistel lendudel; |
| --- | --- | --- |

a)

SPLi omanikel, kes vastavad punkti SFCL150 nõuetele, on õigus tegutseda purilennukikaptenina:

1)

tasuta mitteärilistel lendudel;

| 2) | kaasa arvatud reisijateveol, juhul, kui nad:






  i) | täidavad punkti SFCL.160 alapunkti e nõuded ning |
| --- | --- | --- |

2)

kaasa arvatud reisijateveol, juhul, kui nad:

i)

täidavad punkti SFCL.160 alapunkti e nõuded ning

| ii) | kas:






  A) | on pärast SPLi väljaandmist lennanud vähemalt kümme lennutundi või teinud 30 starti või starti ja maandumist purilennukikaptenina ning lisaks ühe õppelennu, mille jooksul loaomanikud peavad FI(S)ile tõendama reisijateveoks nõutavat kompetentsust või |
| --- | --- | --- |

ii)

kas:

A)

on pärast SPLi väljaandmist lennanud vähemalt kümme lennutundi või teinud 30 starti või starti ja maandumist purilennukikaptenina ning lisaks ühe õppelennu, mille jooksul loaomanikud peavad FI(S)ile tõendama reisijateveoks nõutavat kompetentsust või

| B) | omavad FI-alajao kohast FI(S)i tunnistust; |
| --- | --- |

B)

omavad FI-alajao kohast FI(S)i tunnistust;

| 3) | muudes kui alapunktis 1 osutatud toimingutes üksnes juhul, kui nad:






  i) | on vähemalt 18-aastased; |
| --- | --- | --- |

3)

muudes kui alapunktis 1 osutatud toimingutes üksnes juhul, kui nad:

i)

on vähemalt 18-aastased;

| ii) | on pärast loa väljaandmist lennanud vähemalt 75 lennutundi või teinud 200 starti või starti ja maandumist purilennukikaptenina. |
| --- | --- |

ii)

on pärast loa väljaandmist lennanud vähemalt 75 lennutundi või teinud 200 starti või starti ja maandumist purilennukikaptenina.

| b) | Erandina alapunktist a võib instruktori või kontrollpiloodi õigusi omav SPLi omanik saada tasu järgmistel juhtudel:






  1) | SPLi taotlejate lennuõpetajana; |
| --- | --- | --- |

b)

Erandina alapunktist a võib instruktori või kontrollpiloodi õigusi omav SPLi omanik saada tasu järgmistel juhtudel:

1)

SPLi taotlejate lennuõpetajana;

| 2) | SPLi taotlejate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrolli läbiviijana; |
| --- | --- |

2)

SPLi taotlejate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrolli läbiviijana;

| 3) | SPLile lisatavate õiguste, pädevusmärgete ja tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest. |
| --- | --- |

3)

SPLile lisatavate õiguste, pädevusmärgete ja tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.

| c) | SPLi omanik võib SPLi õigusi kasutada ainult juhul, kui ta täidab kohaldatavaid hiljutise lennukogemuse nõudeid ja kui tema kasutatavatele õigustele vastav tervisetõend kehtib. |
| --- | --- |

c)

SPLi omanik võib SPLi õigusi kasutada ainult juhul, kui ta täidab kohaldatavaid hiljutise lennukogemuse nõudeid ja kui tema kasutatavatele õigustele vastav tervisetõend kehtib.

| d) | Alapunkti a alapunkti 2 alapunkti ii alapunktis A osutatud õppelennu sooritamine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab õppelennu eest vastutav instruktor. |
| --- | --- |

d)

Alapunkti a alapunkti 2 alapunkti ii alapunktis A osutatud õppelennu sooritamine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab õppelennu eest vastutav instruktor.

SFCL.120   SPL – vanuse alammäär

SPLi taotleja peab olema vähemalt 16-aastane.

SFCL.125   SPL – piloodiõpilane

| a) | Piloodiõpilane tohib soololende teha üksnes FI(S)i loal ja järelevalve all. |
| --- | --- |

a)

Piloodiõpilane tohib soololende teha üksnes FI(S)i loal ja järelevalve all.

| b) | Soololennu tegemiseks peab piloodiõpilane olema vähemalt 14-aastane. |
| --- | --- |

b)

Soololennu tegemiseks peab piloodiõpilane olema vähemalt 14-aastane.

SFCL.130   SPL – koolituskursus ja kogemusnõuded

| a) | SPLi taotlejad peavad läbima koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab vastama taotletavatele õigustele ja hõlmama järgmist:






  1) | punktis SFCL.135 osutatud teoreetilised teadmised; |
| --- | --- | --- |

a)

SPLi taotlejad peavad läbima koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab vastama taotletavatele õigustele ja hõlmama järgmist:

1)

punktis SFCL.135 osutatud teoreetilised teadmised;

| 2) | vähemalt 15 tundi lennuõpet purilennukitel, sh vähemalt:






  i) | kümme tundi instruktoriga lennuõpet, mis hõlmab kas alapunkti iv alapunktis A või alapunkti v alapunktis A osutatud instruktoriga lennuõpet; |
| --- | --- | --- |

2)

vähemalt 15 tundi lennuõpet purilennukitel, sh vähemalt:

i)

kümme tundi instruktoriga lennuõpet, mis hõlmab kas alapunkti iv alapunktis A või alapunkti v alapunktis A osutatud instruktoriga lennuõpet;

| ii) | kaks tundi soololendu instruktori järelevalve all; |
| --- | --- |

ii)

kaks tundi soololendu instruktori järelevalve all;

| iii) | 45 starti või starti ja maandumist; |
| --- | --- |

iii)

45 starti või starti ja maandumist;

| iv) | purilennukite, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õiguste taotlemisel vähemalt seitse tundi lennuõpet purilennukitel, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, sealhulgas vähemalt:






  A) | kolm tundi instruktoriga lennuõpet; |
| --- | --- | --- |

iv)

purilennukite, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õiguste taotlemisel vähemalt seitse tundi lennuõpet purilennukitel, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, sealhulgas vähemalt:

A)

kolm tundi instruktoriga lennuõpet;

| B) | kas:






  a) | üks vähemalt 50 km (27 meremiili) soolomarsruutlend või |
| --- | --- | --- |

B)

kas:

a)

üks vähemalt 50 km (27 meremiili) soolomarsruutlend või

| b) | üks vähemalt 100 km (55 meremiili) instruktoriga marsruutlend, mille erandina alapunkti 2 alapunktist iv võib sooritada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil; |
| --- | --- |

b)

üks vähemalt 100 km (55 meremiili) instruktoriga marsruutlend, mille erandina alapunkti 2 alapunktist iv võib sooritada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil;

| v) | fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õiguste taotlemisel vähemalt kuus tundi lennuõpet fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, sealhulgas vähemalt:






  A) | neli tundi instruktoriga lennuõpet; |
| --- | --- | --- |

v)

fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õiguste taotlemisel vähemalt kuus tundi lennuõpet fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, sealhulgas vähemalt:

A)

neli tundi instruktoriga lennuõpet;

| B) | üks vähemalt 150 km (80 meremiili) marsruutlend fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil, mille käigus tehakse üks täieliku peatumisega maandumine muul lennuväljal kui lähtelennuväli. |
| --- | --- |

B)

üks vähemalt 150 km (80 meremiili) marsruutlend fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil, mille käigus tehakse üks täieliku peatumisega maandumine muul lennuväljal kui lähtelennuväli.

| b) | Mõne muu õhusõidukiliigi piloodi luba (välja arvatud õhupallipiloodi luba) omavate taotlejate puhul võetakse arvesse kuni 10 % kogu lennuajast (ja mitte üle seitsme tunni) asjaomaste õhusõidukite kaptenina. Kogemuse arvestamine ei tohi mingil juhul:






  1) | hõlmata alapunkti a alapunkti 2 alapunkti ii, alapunkti a alapunkti 2 alapunkti iv alapunkti B ja alapunkti a alapunkti 2 alapunkti v alapunkti B nõudeid ega |
| --- | --- | --- |

b)

Mõne muu õhusõidukiliigi piloodi luba (välja arvatud õhupallipiloodi luba) omavate taotlejate puhul võetakse arvesse kuni 10 % kogu lennuajast (ja mitte üle seitsme tunni) asjaomaste õhusõidukite kaptenina. Kogemuse arvestamine ei tohi mingil juhul:

1)

hõlmata alapunkti a alapunkti 2 alapunkti ii, alapunkti a alapunkti 2 alapunkti iv alapunkti B ja alapunkti a alapunkti 2 alapunkti v alapunkti B nõudeid ega

| 2) | alapunkti a alapunkti 2 alapunkti iii puhul ületada kümmet starti või starti ja maandumist. |
| --- | --- |

2)

alapunkti a alapunkti 2 alapunkti iii puhul ületada kümmet starti või starti ja maandumist.

SFCL.135   SPL – teooriaeksam

| a) | Teoreetilised teadmised
  SPLi taotlejad peavad tõendama taotletavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset, läbides selleks eksamid järgmistes valdkondades:






  1) | üldteemad:






  i) | lennundusõigus; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Teoreetilised teadmised

SPLi taotlejad peavad tõendama taotletavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset, läbides selleks eksamid järgmistes valdkondades:

1)

üldteemad:

i)

lennundusõigus;

| ii) | inimvõimed; |
| --- | --- |

ii)

inimvõimed;

| iii) | meteoroloogia; |
| --- | --- |

iii)

meteoroloogia;

| iv) | side; |
| --- | --- |

iv)

side;

| 2) | purilennukitega seotud konkreetsed teemad:






  i) | aerodünaamika alused; |
| --- | --- | --- |

2)

purilennukitega seotud konkreetsed teemad:

i)

aerodünaamika alused;

| ii) | käitamismenetlused; |
| --- | --- |

ii)

käitamismenetlused;

| iii) | lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine; |
| --- | --- |

iii)

lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine;

| iv) | purilennukeid käsitlevad üldteadmised õhusõidukitest; |
| --- | --- |

iv)

purilennukeid käsitlevad üldteadmised õhusõidukitest;

| v) | navigatsioon. |
| --- | --- |

v)

navigatsioon.

| b) | Taotleja kohustused






  1) | Taotleja sooritab kõik SPLi teooriaeksamid ühe ja sama liikmesriigi pädeva asutuse vastutusalas. |
| --- | --- | --- |

b)

Taotleja kohustused

1)

Taotleja sooritab kõik SPLi teooriaeksamid ühe ja sama liikmesriigi pädeva asutuse vastutusalas.

| 2) | Taotleja sooritab teooriaeksami pärast seda, kui koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon on andnud talle soovituse pärast teoreetilise õppe kursusel nõutavate elementide rahuldaval tasemel omandamist. |
| --- | --- |

2)

Taotleja sooritab teooriaeksami pärast seda, kui koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon on andnud talle soovituse pärast teoreetilise õppe kursusel nõutavate elementide rahuldaval tasemel omandamist.

| 3) | Sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni soovitus kehtib 12 kuud. Kui taotleja ei ole selle tähtaja jooksul sooritanud vähemalt üht teooriaeksamit, määrab sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon talle vajaduse korral lisakoolituse, lähtudes taotleja vajadustest. |
| --- | --- |

3)

Sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni soovitus kehtib 12 kuud. Kui taotleja ei ole selle tähtaja jooksul sooritanud vähemalt üht teooriaeksamit, määrab sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon talle vajaduse korral lisakoolituse, lähtudes taotleja vajadustest.

| c) | Eduka soorituse standardid






  1) | Teooriaeksam loetakse sooritatuks, kui taotleja on konkreetses eksamidokumendis kogunud vähemalt 75 % kõigist võimalikest punktidest. Karistuspunktide kohaldamine on keelatud. |
| --- | --- | --- |

c)

Eduka soorituse standardid

1)

Teooriaeksam loetakse sooritatuks, kui taotleja on konkreetses eksamidokumendis kogunud vähemalt 75 % kõigist võimalikest punktidest. Karistuspunktide kohaldamine on keelatud.

| 2) | Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, loetakse taotleja SPLi saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanuks juhul, kui ta on kõik nõutavad teooriaeksamidokumendid edukalt täitnud 18 kuu jooksul alates taotleja esimesel eksamil osalemise kalendrikuu lõpust. |
| --- | --- |

2)

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, loetakse taotleja SPLi saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanuks juhul, kui ta on kõik nõutavad teooriaeksamidokumendid edukalt täitnud 18 kuu jooksul alates taotleja esimesel eksamil osalemise kalendrikuu lõpust.

| 3) | Kui taotleja ei ole suutnud üht teooriaeksamidokumenti neljal katsel edukalt täita või ei ta ole kõiki eksamidokumente edukalt täitnud alapunktis 2 nimetatud tähtaja jooksul, peab ta uuesti täitma kõik teooriaeksamidokumendid. |
| --- | --- |

3)

Kui taotleja ei ole suutnud üht teooriaeksamidokumenti neljal katsel edukalt täita või ei ta ole kõiki eksamidokumente edukalt täitnud alapunktis 2 nimetatud tähtaja jooksul, peab ta uuesti täitma kõik teooriaeksamidokumendid.

| 4) | Enne teooriaeksami uuesti sooritamist peab taotleja läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis lisakoolituse. Lisakoolituse mahu ja ulatuse määrab kindlaks sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon, lähtudes taotleja vajadustest. |
| --- | --- |

4)

Enne teooriaeksami uuesti sooritamist peab taotleja läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis lisakoolituse. Lisakoolituse mahu ja ulatuse määrab kindlaks sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon, lähtudes taotleja vajadustest.

| d) | Kehtivusaeg
  Teooriaeksami positiivsed tulemused kehtivad 24 kuud alates päevast, mil taotleja läbis edukalt teooriaeksami vastavalt alapunkti c alapunktile 2. |
| --- | --- |

d)

Kehtivusaeg

Teooriaeksami positiivsed tulemused kehtivad 24 kuud alates päevast, mil taotleja läbis edukalt teooriaeksami vastavalt alapunkti c alapunktile 2.

SFCL.140   SPL – teoreetiliste teadmiste arvestamine

Punkti SFCL.135 alapunkti a alapunktis 1 osutatud üldteemade teoreetiliste teadmiste nõuded loetakse SPLi väljaandmise taotlejate puhul täidetuks, kui nad:

| a) | omavad määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohast luba või |
| --- | --- |

a)

omavad määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohast luba või

| b) | on läbinud alapunkti a kohase loa teooriaeksamid, tingimusel et seda on tehtud punkti SFCL.135 alapunktis d osutatud kehtivusajal. |
| --- | --- |

b)

on läbinud alapunkti a kohase loa teooriaeksamid, tingimusel et seda on tehtud punkti SFCL.135 alapunktis d osutatud kehtivusajal.

SFCL.145   SPL – praktiline lennueksam

| a) | SPLi taotleja peab sooritama lennueksami, et tõendada oskust sooritada purilennukikaptenina protseduure ja manöövreid taotletavatele õigustele vastava kompetentsusega. |
| --- | --- |

a)

SPLi taotleja peab sooritama lennueksami, et tõendada oskust sooritada purilennukikaptenina protseduure ja manöövreid taotletavatele õigustele vastava kompetentsusega.

| b) | Taotlejad peavad sooritama lennueksami purilennukil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil, sõltuvalt taotletavatest õigustest ja tingimusel, et punkti SFCL.130 kohane koolituskursus hõlmas asjaomase õhusõiduki puhul vajalikke koolituselemente. Taotleja, kes on läbinud koolituskursuse, sh vajalikud koolituselemendid nii purilennukite kui ka fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite kohta, võib mõlema õhusõiduki juhtimisõiguste saamiseks sooritada kaks lennueksamit, neist ühe purilennukil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) ja teise fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil. |
| --- | --- |

b)

Taotlejad peavad sooritama lennueksami purilennukil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil, sõltuvalt taotletavatest õigustest ja tingimusel, et punkti SFCL.130 kohane koolituskursus hõlmas asjaomase õhusõiduki puhul vajalikke koolituselemente. Taotleja, kes on läbinud koolituskursuse, sh vajalikud koolituselemendid nii purilennukite kui ka fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite kohta, võib mõlema õhusõiduki juhtimisõiguste saamiseks sooritada kaks lennueksamit, neist ühe purilennukil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) ja teise fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil.

| c) | SPLi väljaandmiseks nõutava praktilise lennueksami tegemiseks peab taotleja esmalt sooritama nõutavad teooriaeksamid. |
| --- | --- |

c)

SPLi väljaandmiseks nõutava praktilise lennueksami tegemiseks peab taotleja esmalt sooritama nõutavad teooriaeksamid.

| d) | Eduka soorituse standardid






  1) | Lennueksam jagatakse eri osadeks, mis esindavad purilennukilennu kõiki etappe. |
| --- | --- | --- |

d)

Eduka soorituse standardid

1)

Lennueksam jagatakse eri osadeks, mis esindavad purilennukilennu kõiki etappe.

| 2) | Osa mis tahes punkti ebarahuldava soorituse korral loetakse kogu osa ebarahuldavalt sooritatuks. Kui taotleja sooritab ebarahuldavalt üksnes ühe osa, tuleb uuesti sooritada ainult ebarahuldavalt sooritatud osa. Kui ebaõnnestub enam kui ühe osa sooritus, peab taotleja kogu eksami uuesti sooritama. |
| --- | --- |

2)

Osa mis tahes punkti ebarahuldava soorituse korral loetakse kogu osa ebarahuldavalt sooritatuks. Kui taotleja sooritab ebarahuldavalt üksnes ühe osa, tuleb uuesti sooritada ainult ebarahuldavalt sooritatud osa. Kui ebaõnnestub enam kui ühe osa sooritus, peab taotleja kogu eksami uuesti sooritama.

| 3) | Kui taotleja peab eksami alapunkti 2 kohaselt uuesti sooritama ja sooritab mis tahes osa, sealhulgas eelmisel eksamil edukalt sooritatud osa ebarahuldavalt, peab taotleja uuesti sooritama kogu lennueksami. |
| --- | --- |

3)

Kui taotleja peab eksami alapunkti 2 kohaselt uuesti sooritama ja sooritab mis tahes osa, sealhulgas eelmisel eksamil edukalt sooritatud osa ebarahuldavalt, peab taotleja uuesti sooritama kogu lennueksami.

| e) | Kui taotlejal ei õnnestu eksami kõiki osi edukalt sooritada kahe katsega, peab ta jätkama praktilist õpet. |
| --- | --- |

e)

Kui taotlejal ei õnnestu eksami kõiki osi edukalt sooritada kahe katsega, peab ta jätkama praktilist õpet.

SFCL.150   SPL – Purilennuki ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga seotud õigused

| a) | Kui punktis SFCL.145 osutatud lennueksam on sooritatud purilennukil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid), piirduvad SPLi õigused purilennukitega, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid. |
| --- | --- |

a)

Kui punktis SFCL.145 osutatud lennueksam on sooritatud purilennukil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid), piirduvad SPLi õigused purilennukitega, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid.

| b) | Alapunktis a osutatud juhul ja pärast asjakohase taotluse esitamist laiendatakse SPLi õigusi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitele, kui piloot on:






  1) | läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis punkti SFCL.130 alapunkti a alapunkti 2 alapunktis v osutatud koolituselemendid; |
| --- | --- | --- |

b)

Alapunktis a osutatud juhul ja pärast asjakohase taotluse esitamist laiendatakse SPLi õigusi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitele, kui piloot on:

1)

läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis punkti SFCL.130 alapunkti a alapunkti 2 alapunktis v osutatud koolituselemendid;

| 2) | sooritanud lennueksami, et tõendada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga seotud piisavate praktiliste oskuste olemasolu. Lennueksami käigus peab taotleja kontrollpiloodile tõendama ka fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega seotud piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu järgmistes valdkondades:






  i) | aerodünaamika alused; |
| --- | --- | --- |

2)

sooritanud lennueksami, et tõendada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga seotud piisavate praktiliste oskuste olemasolu. Lennueksami käigus peab taotleja kontrollpiloodile tõendama ka fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega seotud piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu järgmistes valdkondades:

i)

aerodünaamika alused;

| ii) | käitamismenetlused; |
| --- | --- |

ii)

käitamismenetlused;

| iii) | lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine; |
| --- | --- |

iii)

lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine;

| iv) | üldteadmised õhusõidukitest ning |
| --- | --- |

iv)

üldteadmised õhusõidukitest ning

| v) | navigatsioon. |
| --- | --- |

v)

navigatsioon.

| c) | Määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaselt välja antud loa omanike puhul loetakse alapunktis b esitatud nõuded täies ulatuses täidetuks, tingimusel et nad:






  1) | omavad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärget või |
| --- | --- | --- |

c)

Määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaselt välja antud loa omanike puhul loetakse alapunktis b esitatud nõuded täies ulatuses täidetuks, tingimusel et nad:

1)

omavad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärget või

| 2) | omavad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga seotud õigusi ja vastavad määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktis FCL.140.A osutatud hiljutise lennukogemuse nõuetele. |
| --- | --- |

2)

omavad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga seotud õigusi ja vastavad määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktis FCL.140.A osutatud hiljutise lennukogemuse nõuetele.

| d) | Kui punktis SFCL.145 osutatud lennueksam on sooritatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil, piirduvad SPLiga seotud õigused vaid fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega. |
| --- | --- |

d)

Kui punktis SFCL.145 osutatud lennueksam on sooritatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil, piirduvad SPLiga seotud õigused vaid fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega.

| e) | Alapunktis d osutatud juhul laiendatakse SPLiga seotud õigusi asjakohase taotluse esitamise korral purilennukitele, kui piloot on:






  1) | läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis punkti SFCL.130 alapunkti a alapunkti 2 alapunktis iv osutatud koolituselemendid ning teinud purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) vähemalt 15 starti ja maandumist ning |
| --- | --- | --- |

e)

Alapunktis d osutatud juhul laiendatakse SPLiga seotud õigusi asjakohase taotluse esitamise korral purilennukitele, kui piloot on:

1)

läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis punkti SFCL.130 alapunkti a alapunkti 2 alapunktis iv osutatud koolituselemendid ning teinud purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) vähemalt 15 starti ja maandumist ning

| 2) | sooritanud lennueksami, et tõendada purilennukiga (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) seotud piisavate praktiliste oskuste olemasolu. Lennueksami käigus peab piloot kontrollpiloodile tõendama ka purilennukiga (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) seotud piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu järgmistes valdkondades:






  i) | aerodünaamika alused; |
| --- | --- | --- |

2)

sooritanud lennueksami, et tõendada purilennukiga (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) seotud piisavate praktiliste oskuste olemasolu. Lennueksami käigus peab piloot kontrollpiloodile tõendama ka purilennukiga (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) seotud piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu järgmistes valdkondades:

i)

aerodünaamika alused;

| ii) | käitamismenetlused; |
| --- | --- |

ii)

käitamismenetlused;

| iii) | lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine; |
| --- | --- |

iii)

lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine;

| iv) | üldteadmised õhusõidukitest ning |
| --- | --- |

iv)

üldteadmised õhusõidukitest ning

| v) | navigatsioon. |
| --- | --- |

v)

navigatsioon.

| f) | Alapunkti b alapunktis 1 ja alapunkti e alapunktis 1 osutatud koolituse läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab õppelennu eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht. |
| --- | --- |

f)

Alapunkti b alapunktis 1 ja alapunkti e alapunktis 1 osutatud koolituse läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab õppelennu eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht.

SFCL.155   SPL – stardimeetodid

| a) | SPLi omanikud võivad oma õiguste kasutamisel rakendada vaid neid stardimeetodeid, mille kohta nad on SPLi väljaandmise järel läbinud erikoolituse kas punkti SFCL.130 või punkti SFCL.150 alapunkti e alapunkti 1 kohase koolituse või instruktori poolt antud täiendkoolituse raames. Selline erikoolitus koosneb järgmisest:






  1) | vintsiga stardi või autoga õhkuvedamise puhul vähemalt kümme starti koos instruktoriga ja viis soolostarti instruktori järelevalve all; |
| --- | --- | --- |

a)

SPLi omanikud võivad oma õiguste kasutamisel rakendada vaid neid stardimeetodeid, mille kohta nad on SPLi väljaandmise järel läbinud erikoolituse kas punkti SFCL.130 või punkti SFCL.150 alapunkti e alapunkti 1 kohase koolituse või instruktori poolt antud täiendkoolituse raames. Selline erikoolitus koosneb järgmisest:

1)

vintsiga stardi või autoga õhkuvedamise puhul vähemalt kümme starti koos instruktoriga ja viis soolostarti instruktori järelevalve all;

| 2) | õhkupukseerimis- või isestardi puhul vähemalt viis starti koos instruktoriga ja viis soolostarti instruktori järelevalve all. Isestardi puhul võib instruktoriga lennuõppe läbida fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil; |
| --- | --- |

2)

õhkupukseerimis- või isestardi puhul vähemalt viis starti koos instruktoriga ja viis soolostarti instruktori järelevalve all. Isestardi puhul võib instruktoriga lennuõppe läbida fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil;

| 3) | köiega stardi puhul vähemalt kolm starti koos instruktoriga või soololennul instruktori järelevalve all ning |
| --- | --- |

3)

köiega stardi puhul vähemalt kolm starti koos instruktoriga või soololennul instruktori järelevalve all ning

| 4) | täiendavate stardimeetodite puhul pädeva asutuse nõutav koolitus. |
| --- | --- |

4)

täiendavate stardimeetodite puhul pädeva asutuse nõutav koolitus.

| b) | Alapunktis a osutatud koolituse läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht või instruktor. |
| --- | --- |

b)

Alapunktis a osutatud koolituse läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht või instruktor.

| c) | Iga stardimeetodi õiguste säilitamiseks ning vastavalt alapunktide a ja b nõuetele peavad SPLi omanikud viimase kahe aasta jooksul olema teinud vähemalt viis starti, välja arvatud köiega stardi puhul, mida tuleb teha vaid kahel korral. Isestardi puhul võivad stardid toimuda isestardina või stardina fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel või neid kaht omavahel kombineerides. |
| --- | --- |

c)

Iga stardimeetodi õiguste säilitamiseks ning vastavalt alapunktide a ja b nõuetele peavad SPLi omanikud viimase kahe aasta jooksul olema teinud vähemalt viis starti, välja arvatud köiega stardi puhul, mida tuleb teha vaid kahel korral. Isestardi puhul võivad stardid toimuda isestardina või stardina fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel või neid kaht omavahel kombineerides.

| d) | Kui SPLi omanikud ei täida alapunkti c nõuet, peavad nad oma õiguste taastamiseks tegema instruktori järelevalve all täiendava arvu starte koos instruktoriga või soololennul. |
| --- | --- |

d)

Kui SPLi omanikud ei täida alapunkti c nõuet, peavad nad oma õiguste taastamiseks tegema instruktori järelevalve all täiendava arvu starte koos instruktoriga või soololennul.

SFCL.160   SPL – hiljutise lennukogemuse nõuded

| a) | Purilennukid, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid
  SPLi omanikud võivad oma loa õigusi, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õigusi kasutada üksnes juhul, kui nad viimase 24 kuu jooksul enne kavandatud lendu:






  1) | on lennanud purilennukitel kaptenina või koos instruktoriga või soololennul FI(S)i järelevalve all vähemalt viis lennutundi, sealhulgas sooritanud purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) vähemalt:






  i) | 15 starti ning |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Purilennukid, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid

SPLi omanikud võivad oma loa õigusi, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õigusi kasutada üksnes juhul, kui nad viimase 24 kuu jooksul enne kavandatud lendu:

1)

on lennanud purilennukitel kaptenina või koos instruktoriga või soololennul FI(S)i järelevalve all vähemalt viis lennutundi, sealhulgas sooritanud purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) vähemalt:

i)

15 starti ning

| ii) | kaks õppelendu FI(S)iga või |
| --- | --- |

ii)

kaks õppelendu FI(S)iga või

| 2) | on läbinud purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) FE(S)i osavõtul lennuoskuse tasemekontrolli; lennuoskuse tasemekontroll põhineb SPLi väljaandmiseks nõutaval lennueksamil. |
| --- | --- |

2)

on läbinud purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) FE(S)i osavõtul lennuoskuse tasemekontrolli; lennuoskuse tasemekontroll põhineb SPLi väljaandmiseks nõutaval lennueksamil.

| b) | Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid
  SPLi omanikud võivad oma fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õigusi kasutada üksnes juhul, kui nad viimase 24 kuu jooksul enne kavandatud lendu:






  1) | on lennanud kaptenina või koos instruktoriga või soololennul FI(S)i järelevalve all vähemalt 12 lennutundi, sealhulgas sooritanud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel vähemalt:






  i) | kuus lennutundi; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid

SPLi omanikud võivad oma fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õigusi kasutada üksnes juhul, kui nad viimase 24 kuu jooksul enne kavandatud lendu:

1)

on lennanud kaptenina või koos instruktoriga või soololennul FI(S)i järelevalve all vähemalt 12 lennutundi, sealhulgas sooritanud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel vähemalt:

i)

kuus lennutundi;

| ii) | kaksteist starti ja maandumist ning |
| --- | --- |

ii)

kaksteist starti ja maandumist ning

| iii) | õppelennu, mis hõlmab vähemalt üht lennutundi koos instruktoriga või |
| --- | --- |

iii)

õppelennu, mis hõlmab vähemalt üht lennutundi koos instruktoriga või

| 2) | on läbinud lennuoskuse tasemekontrolli kontrollpiloodi osavõtul; lennuoskuse tasemekontroll põhineb punkti SFCL.150 alapunkti b alapunktis 2 osutatud lennueksamil. |
| --- | --- |

2)

on läbinud lennuoskuse tasemekontrolli kontrollpiloodi osavõtul; lennuoskuse tasemekontroll põhineb punkti SFCL.150 alapunkti b alapunktis 2 osutatud lennueksamil.

| c) | Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel lendamise õigusega SPLi omanikud, kellel on ka luba, mis sisaldab õigust juhtida fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukit vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) sätetele, vabastatakse alapunkti b nõuete täitmisest. |
| --- | --- |

c)

Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel lendamise õigusega SPLi omanikud, kellel on ka luba, mis sisaldab õigust juhtida fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukit vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) sätetele, vabastatakse alapunkti b nõuete täitmisest.

| d) | Alapunkti a alapunkti 1 ja alapunkti b alapunkti 1 kohaste instruktoriga lendude, järelevalve all tehtud lendude ja õppelendude ning alapunkti a alapunktis 2 ning alapunkti b alapunktis 2 osutatud lennuoskuse tasemekontrolli läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab alapunkti a alapunktis 1 ja alapunkti b alapunktis 1 osutatud juhul vastutav FI(S) ning alapunkti a alapunktis 2 ning alapunkti b alapunktis 2 osutatud juhul vastutav FE(S). |
| --- | --- |

d)

Alapunkti a alapunkti 1 ja alapunkti b alapunkti 1 kohaste instruktoriga lendude, järelevalve all tehtud lendude ja õppelendude ning alapunkti a alapunktis 2 ning alapunkti b alapunktis 2 osutatud lennuoskuse tasemekontrolli läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab alapunkti a alapunktis 1 ja alapunkti b alapunktis 1 osutatud juhul vastutav FI(S) ning alapunkti a alapunktis 2 ning alapunkti b alapunktis 2 osutatud juhul vastutav FE(S).

| e) | Reisijatevedu
  SPLi omanikud võivad reisijaid vedada vaid juhul, kui nad on eelnenud 90 päeva jooksul kaptenina sooritanud vähemalt:






  1) | kolm starti purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid), kui reisijaid soovitakse vedada purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) või |
| --- | --- | --- |

e)

Reisijatevedu

SPLi omanikud võivad reisijaid vedada vaid juhul, kui nad on eelnenud 90 päeva jooksul kaptenina sooritanud vähemalt:

1)

kolm starti purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid), kui reisijaid soovitakse vedada purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) või

| 2) | kolm starti ja maandumist fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, kui reisijaid soovitakse vedada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel. Reisijate öiseks vedamiseks fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil tuleb vähemalt üks neist startidest ja maandumistest teha öösel. |
| --- | --- |

2)

kolm starti ja maandumist fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, kui reisijaid soovitakse vedada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel. Reisijate öiseks vedamiseks fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil tuleb vähemalt üks neist startidest ja maandumistest teha öösel.

ADD-ALAJAGU

TÄIENDAVAD PÄDEVUSMÄRKED JA ÕIGUSED

SFCL.200   Vigurlennupädevus

| a) | SPLi omanikud võivad seisatud mootoriga (kui see on olemas) või alapunktides d ja e osutatud juhtudel töötava mootoriga purilennukitel vigurlende sooritada ainult juhul, kui neil on käesoleva punkti kohane vastav vigurlennupädevus. |
| --- | --- |

a)

SPLi omanikud võivad seisatud mootoriga (kui see on olemas) või alapunktides d ja e osutatud juhtudel töötava mootoriga purilennukitel vigurlende sooritada ainult juhul, kui neil on käesoleva punkti kohane vastav vigurlennupädevus.

| b) | Algtaseme vigurlennupädevus:






  1) | annab selle omanikule õiguse sooritada vigurlende, mis piirduvad järgmiste manöövritega:






  i) | 45-kraadised tõusud ja laskumised vigurlennumanöövritena; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Algtaseme vigurlennupädevus:

1)

annab selle omanikule õiguse sooritada vigurlende, mis piirduvad järgmiste manöövritega:

i)

45-kraadised tõusud ja laskumised vigurlennumanöövritena;

| ii) | sõlmed; |
| --- | --- |

ii)

sõlmed;

| iii) | ületiiva pöörang; |
| --- | --- |

iii)

ületiiva pöörang;

| iv) | aeglane kaheksa; |
| --- | --- |

iv)

aeglane kaheksa;

| v) | pöörised; |
| --- | --- |

v)

pöörised;

| 2) | kuuluvad SPLi õiguste hulka pärast seda, kui piloot on:






  i) | lennanud pärast SPLi väljaandmist vähemalt 30 lennutundi või teinud 120 starti purilennukikaptenina; |
| --- | --- | --- |

2)

kuuluvad SPLi õiguste hulka pärast seda, kui piloot on:

i)

lennanud pärast SPLi väljaandmist vähemalt 30 lennutundi või teinud 120 starti purilennukikaptenina;

| ii) | läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:






  A) | taotletavate õiguste jaoks vajalik teooriaõpe; |
| --- | --- | --- |

ii)

läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:

A)

taotletavate õiguste jaoks vajalik teooriaõpe;

| B) | alapunktis 1 osutatud manöövrite vigurlennuõpe. |
| --- | --- |

B)

alapunktis 1 osutatud manöövrite vigurlennuõpe.

| c) | Edasijõudnute vigurlennupädevus:






  1) | annab selle omanikule õiguse sooritada vigurlende, mis ei piirdu alapunkti b alapunktis 1 osutatud manöövritega; |
| --- | --- | --- |

c)

Edasijõudnute vigurlennupädevus:

1)

annab selle omanikule õiguse sooritada vigurlende, mis ei piirdu alapunkti b alapunktis 1 osutatud manöövritega;

| 2) | kuulub SPLi õiguste hulka pärast seda, kui piloot on:






  i) | täitnud alapunkti b alapunkti 2 alapunkti i nõuded; |
| --- | --- | --- |

2)

kuulub SPLi õiguste hulka pärast seda, kui piloot on:

i)

täitnud alapunkti b alapunkti 2 alapunkti i nõuded;

| ii) | läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:






  A) | taotletavate õiguste jaoks vajalik teooriaõpe; |
| --- | --- | --- |

ii)

läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:

A)

taotletavate õiguste jaoks vajalik teooriaõpe;

| B) | vähemalt viis tundi või 20 lendu vigurlennuõpet. |
| --- | --- |

B)

vähemalt viis tundi või 20 lendu vigurlennuõpet.

| d) | Algtaseme ja edasijõudnute vigurlennupädevus hõlmab vigurlende töötava mootoriga purilennukitel, kui piloot on saanud töötava mootoriga purilennukite vigurlennuõpet koolituskursusel vastavalt alapunkti b alapunkti 2 alapunktile ii või alapunkti c punkti 2 alapunktile ii. |
| --- | --- |

d)

Algtaseme ja edasijõudnute vigurlennupädevus hõlmab vigurlende töötava mootoriga purilennukitel, kui piloot on saanud töötava mootoriga purilennukite vigurlennuõpet koolituskursusel vastavalt alapunkti b alapunkti 2 alapunktile ii või alapunkti c punkti 2 alapunktile ii.

| e) | SPLi õigused hõlmavad töötava mootoriga fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite edasijõudnute vigurlennupädevust, kui piloodil on või on olnud ka määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.800 kohane vigurlennupädevusmärge, sealhulgas fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite vigurlennuõigused. |
| --- | --- |

e)

SPLi õigused hõlmavad töötava mootoriga fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite edasijõudnute vigurlennupädevust, kui piloodil on või on olnud ka määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.800 kohane vigurlennupädevusmärge, sealhulgas fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite vigurlennuõigused.

| f) | Alapunkti b alapunkti 2 alapunktis ii ja alapunkti c alapunkti 2 alapunktis ii osutatud koolituskursuse läbimine ning vajaduse korral alapunktis d osutatud koolituse lisamine kantakse logiraamatusse ning selle allkirjastab koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht. |
| --- | --- |

f)

Alapunkti b alapunkti 2 alapunktis ii ja alapunkti c alapunkti 2 alapunktis ii osutatud koolituskursuse läbimine ning vajaduse korral alapunktis d osutatud koolituse lisamine kantakse logiraamatusse ning selle allkirjastab koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht.

SFCL.205   Purilennuki ja plakati pukseerimise pädevusmärge

| a) | Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega SPLi omanikud võivad purilennukeid või plakateid pukseerida vaid juhul, kui neil on käesoleva punkti kohane purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärge. |
| --- | --- |

a)

Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega SPLi omanikud võivad purilennukeid või plakateid pukseerida vaid juhul, kui neil on käesoleva punkti kohane purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärge.

| b) | Purilennuki pukseerimise pädevusmärke taotleja peab vastama järgmisele nõuetele:






  1) | ta on lennanud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina vähemalt 30 lennutundi ning sooritanud 60 starti ja maandumist pärast fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki õiguste omandamist; |
| --- | --- | --- |

b)

Purilennuki pukseerimise pädevusmärke taotleja peab vastama järgmisele nõuetele:

1)

ta on lennanud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina vähemalt 30 lennutundi ning sooritanud 60 starti ja maandumist pärast fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki õiguste omandamist;

| 2) | ta on läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:






  i) | purilennukite pukseerimistoimingute ja -protseduuride teooriaõpe; |
| --- | --- | --- |

2)

ta on läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:

i)

purilennukite pukseerimistoimingute ja -protseduuride teooriaõpe;

| ii) | vähemalt kümme õppelendu purilennuki pukseerimisega, sealhulgas vähemalt viis instruktoriga õppelendu; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt kümme õppelendu purilennuki pukseerimisega, sealhulgas vähemalt viis instruktoriga õppelendu;

| iii) | SPLi omaniku puhul, kelle õigused piirduvad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile d, viis tutvumislendu lennukiga õhku pukseeritaval purilennukil. |
| --- | --- |

iii)

SPLi omaniku puhul, kelle õigused piirduvad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile d, viis tutvumislendu lennukiga õhku pukseeritaval purilennukil.

| c) | Plakati pukseerimise pädevusmärke taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:






  1) | ta on lennanud vähemalt 100 lennutundi ning sooritanud 200 starti ja maandumist fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina pärast fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki õiguste omandamist; |
| --- | --- | --- |

c)

Plakati pukseerimise pädevusmärke taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:

1)

ta on lennanud vähemalt 100 lennutundi ning sooritanud 200 starti ja maandumist fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina pärast fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki õiguste omandamist;

| 2) | ta on läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:






  i) | plakati pukseerimistoimingute ja -protseduuride teooriaõpe; |
| --- | --- | --- |

2)

ta on läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:

i)

plakati pukseerimistoimingute ja -protseduuride teooriaõpe;

| ii) | vähemalt kümme õppelendu plakati pukseerimisega, sealhulgas vähemalt viis instruktoriga lendu. |
| --- | --- |

ii)

vähemalt kümme õppelendu plakati pukseerimisega, sealhulgas vähemalt viis instruktoriga lendu.

| d) | Käesoleva punkti kohase purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärke taotlejate puhul, kellel juba on määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.805 alapunkti b kohane purilennuki või plakati pukseerimise pädevus või kes on täitnud kõik kõnealuse pädevusmärke väljaandmise nõuded:






  1) | loetakse kas alapunktis b või c esitatud nõuded purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärke saamiseks täies ulatuses täidetuks, kui nende asjakohane pukseerimise pädevusmärge, millele on osutatud alapunktis d, hõlmab fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega pukseerimise õigust või |
| --- | --- | --- |

d)

Käesoleva punkti kohase purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärke taotlejate puhul, kellel juba on määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.805 alapunkti b kohane purilennuki või plakati pukseerimise pädevus või kes on täitnud kõik kõnealuse pädevusmärke väljaandmise nõuded:

1)

loetakse kas alapunktis b või c esitatud nõuded purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärke saamiseks täies ulatuses täidetuks, kui nende asjakohane pukseerimise pädevusmärge, millele on osutatud alapunktis d, hõlmab fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega pukseerimise õigust või

| 2) | nad peavad olema sooritanud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel vähemalt kolm instruktoriga õppelendu, mis hõlmavad kas kogu purilennuki või plakati pukseerimise koolituskava. |
| --- | --- |

2)

nad peavad olema sooritanud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel vähemalt kolm instruktoriga õppelendu, mis hõlmavad kas kogu purilennuki või plakati pukseerimise koolituskava.

| e) | Alapunkti b alapunktis 2, alapunkti c alapunktis 2 ja alapunkti d alapunktis 2 osutatud koolituskursuse läbimine kantakse logiraamatusse ning selle allkirjastab kas koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht või instruktor. |
| --- | --- |

e)

Alapunkti b alapunktis 2, alapunkti c alapunktis 2 ja alapunkti d alapunktis 2 osutatud koolituskursuse läbimine kantakse logiraamatusse ning selle allkirjastab kas koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht või instruktor.

| f) | Purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärgetest tulenevate õiguste kasutamiseks peab pädevusmärke omanik olema viimase kahe aasta jooksul sooritanud vähemalt viis pukseerimist. |
| --- | --- |

f)

Purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärgetest tulenevate õiguste kasutamiseks peab pädevusmärke omanik olema viimase kahe aasta jooksul sooritanud vähemalt viis pukseerimist.

| g) | Kui purilennuki pukseerimise pädevusmärke omanik ei vasta alapunkti f nõuetele, peab ta enne õiguste kasutamise jätkamist tegema instruktoriga või instruktori järelevalve all puuduva arvu pukseerimisi. |
| --- | --- |

g)

Kui purilennuki pukseerimise pädevusmärke omanik ei vasta alapunkti f nõuetele, peab ta enne õiguste kasutamise jätkamist tegema instruktoriga või instruktori järelevalve all puuduva arvu pukseerimisi.

SFCL.210   Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki öölennupädevusmärge

| a) | SPLi omanikud, kellel on fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite juhtimise õigus, võivad neid õigusi visuaallennureeglite (VFR) tingimustes öösel kasutada vaid juhul, kui neil on käesoleva punkti kohane fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki öölennupädevusmärge. |
| --- | --- |

a)

SPLi omanikud, kellel on fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite juhtimise õigus, võivad neid õigusi visuaallennureeglite (VFR) tingimustes öösel kasutada vaid juhul, kui neil on käesoleva punkti kohane fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki öölennupädevusmärge.

| b) | Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki öölennupädevusmärke taotleja peab esmalt läbima koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab sisaldama järgmist:






  1) | öösel visuaallennureeglite tingimustes lendamise teooriaõpe; |
| --- | --- | --- |

b)

Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki öölennupädevusmärke taotleja peab esmalt läbima koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab sisaldama järgmist:

1)

öösel visuaallennureeglite tingimustes lendamise teooriaõpe;

| 2) | vähemalt viis lennutundi lennukogemust fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel öösel, sealhulgas vähemalt kolm tundi instruktoriga lennuõpet, sealhulgas vähemalt:






  i) | üks tund marsruutlendu ja vähemalt üks instruktoriga marsruutlend, mille pikkus on vähemalt 50 km (27 meremiili); |
| --- | --- | --- |

2)

vähemalt viis lennutundi lennukogemust fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel öösel, sealhulgas vähemalt kolm tundi instruktoriga lennuõpet, sealhulgas vähemalt:

i)

üks tund marsruutlendu ja vähemalt üks instruktoriga marsruutlend, mille pikkus on vähemalt 50 km (27 meremiili);

| ii) | viis starti soololennul ning |
| --- | --- |

ii)

viis starti soololennul ning

| iii) | viis täieliku peatumisega soolomaandumist. |
| --- | --- |

iii)

viis täieliku peatumisega soolomaandumist.

| c) | Koolituse läbimiseks öösel peab SPLi omanik kõigepealt läbima erapiloodiloa (PPL) väljaandmiseks nõutava instrumentaallennu algkoolituse vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) sätetele. |
| --- | --- |

c)

Koolituse läbimiseks öösel peab SPLi omanik kõigepealt läbima erapiloodiloa (PPL) väljaandmiseks nõutava instrumentaallennu algkoolituse vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) sätetele.

| d) | Taotlejate puhul, kes soovivad saada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki öölennupädevusmärget vastavalt käesolevale punktile, loetakse täidetuks kõik alapunktides b ja c sätestatud nõuded, kui neile on vastavalt komisjoni määruse (EL) 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktile FCL.810 välja antud öölennupädevusmärge või kui nad vastavad kõikidele nõuetele, mis sellise pädevusmärke väljaandmiseks on vaja täita. |
| --- | --- |

d)

Taotlejate puhul, kes soovivad saada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki öölennupädevusmärget vastavalt käesolevale punktile, loetakse täidetuks kõik alapunktides b ja c sätestatud nõuded, kui neile on vastavalt komisjoni määruse (EL) 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktile FCL.810 välja antud öölennupädevusmärge või kui nad vastavad kõikidele nõuetele, mis sellise pädevusmärke väljaandmiseks on vaja täita.

SFCL.215   Purilennuki pilvelennupädevusmärge

| a) | SPLi omanik võib purilennukit pilvedes käitada ainult juhul, kui:






  1) | mootor, kui see on olemas, on seisatud ning |
| --- | --- | --- |

a)

SPLi omanik võib purilennukit pilvedes käitada ainult juhul, kui:

1)

mootor, kui see on olemas, on seisatud ning

| 2) | tal on käesoleva punkti kohane purilennuki pilvelennupädevusmärge. |
| --- | --- |

2)

tal on käesoleva punkti kohane purilennuki pilvelennupädevusmärge.

| b) | SPLi õigused hõlmavad purilennuki pilvelennuõigusi, kui piloot on:






  1) | lennanud pärast loa väljaandmist vähemalt 30 tundi purilennukikaptenina; |
| --- | --- | --- |

b)

SPLi õigused hõlmavad purilennuki pilvelennuõigusi, kui piloot on:

1)

lennanud pärast loa väljaandmist vähemalt 30 tundi purilennukikaptenina;

| 2) | läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:






  i) | teooriaõpe; |
| --- | --- | --- |

2)

läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:

i)

teooriaõpe;

| ii) | vähemalt kaks tundi instruktoriga lennuõpet seisatud mootoriga (kui see on olemas) purilennukitel, juhtides õhusõidukit üksnes mõõteriistade näitude järgi. Siiski võib kuni 50 % instruktoriga lennuõppest läbida töötava mootoriga fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, tingimusel et need õppelennud sooritatakse visuaallennuilma tingimustes. |
| --- | --- |

ii)

vähemalt kaks tundi instruktoriga lennuõpet seisatud mootoriga (kui see on olemas) purilennukitel, juhtides õhusõidukit üksnes mõõteriistade näitude järgi. Siiski võib kuni 50 % instruktoriga lennuõppest läbida töötava mootoriga fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, tingimusel et need õppelennud sooritatakse visuaallennuilma tingimustes.

| c) | Kui SPLi omanik, kellel on ka määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane instrumentaallennu algpädevusmärge (BIR) või lennuki instrumentaallennupädevusmärge (IR(A)) või kes on täitnud kõik ühe sellise pädevusmärke saamiseks vajalikud nõuded, taotleb purilennuki pilvelennuõigusi, kohaldatakse tema suhtes järgmist:






  1) | tema puhul loetakse alapunkti b alapunkti 2 alapunkti i nõue täidetuks; |
| --- | --- | --- |

c)

Kui SPLi omanik, kellel on ka määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane instrumentaallennu algpädevusmärge (BIR) või lennuki instrumentaallennupädevusmärge (IR(A)) või kes on täitnud kõik ühe sellise pädevusmärke saamiseks vajalikud nõuded, taotleb purilennuki pilvelennuõigusi, kohaldatakse tema suhtes järgmist:

1)

tema puhul loetakse alapunkti b alapunkti 2 alapunkti i nõue täidetuks;

| 2) | erandina alapunkti b alapunkti 2 alapunktist ii, peab ta purilennukil läbima vähemalt ühetunnise instruktoriga lennuõppe, juhtides õhusõidukit üksnes mõõteriistade näitude järgi. |
| --- | --- |

2)

erandina alapunkti b alapunkti 2 alapunktist ii, peab ta purilennukil läbima vähemalt ühetunnise instruktoriga lennuõppe, juhtides õhusõidukit üksnes mõõteriistade näitude järgi.

| d) | Alapunkti b alapunktis 2 või alapunkti c alapunktis 2 osutatud koolituskursuse läbimine kantakse logiraamatusse ning selle allkirjastab koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht. |
| --- | --- |

d)

Alapunkti b alapunktis 2 või alapunkti c alapunktis 2 osutatud koolituskursuse läbimine kantakse logiraamatusse ning selle allkirjastab koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht.

| e) | SPLi omanikud võivad oma purilennuki pilvelennuõigusi kasutada üksnes juhul, kui nad on kavandatud pilvelennule eelnenud kahe viimase aasta jooksul lennanud vähemalt ühe lennutunni või viis lendu pilvlennuõigusi kasutava purilennukikaptenina. |
| --- | --- |

e)

SPLi omanikud võivad oma purilennuki pilvelennuõigusi kasutada üksnes juhul, kui nad on kavandatud pilvelennule eelnenud kahe viimase aasta jooksul lennanud vähemalt ühe lennutunni või viis lendu pilvlennuõigusi kasutava purilennukikaptenina.

| f) | Kui SPLi omanikud, kellel on purilennuki pilvelennuõigused, ei vasta alapunkti e nõuetele ja nad soovivad jätkata oma purilennuki pilvelennuõiguste kasutamist, peavad nad:






  1) | läbima FE(S)i osavõtul lennuoskuse tasemekontrolli või |
| --- | --- | --- |

f)

Kui SPLi omanikud, kellel on purilennuki pilvelennuõigused, ei vasta alapunkti e nõuetele ja nad soovivad jätkata oma purilennuki pilvelennuõiguste kasutamist, peavad nad:

1)

läbima FE(S)i osavõtul lennuoskuse tasemekontrolli või

| 2) | sooritama FI(S)iga alapunktis e nõutud lisalennuaja või -lennud. |
| --- | --- |

2)

sooritama FI(S)iga alapunktis e nõutud lisalennuaja või -lennud.

| g) | Purilennuki pilvelennuõigustega SPLi omanike puhul, kellel on ka määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane õhupalli BIR või IR(A), loetakse alapunkti e nõuded täielikult täidetuks. |
| --- | --- |

g)

Purilennuki pilvelennuõigustega SPLi omanike puhul, kellel on ka määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane õhupalli BIR või IR(A), loetakse alapunkti e nõuded täielikult täidetuks.

FI-ALAJAGU

LENNUINSTRUKTORID

1. jagu

Üldnõuded

SFCL.300   Lennuinstruktoritunnistus

| a) | Üldosa
  Lennuinstruktor võib purilennuki lennuõpet anda ainult juhul, kui ta:






  1) | omab:






  i) | SPLi, sh õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, mille lennuõpet antakse; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Üldosa

Lennuinstruktor võib purilennuki lennuõpet anda ainult juhul, kui ta:

1)

omab:

i)

SPLi, sh õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, mille lennuõpet antakse;

| ii) | instruktoritööle vastavat ja käesoleva alajao kohaselt välja antud FI(S)i tunnistust; |
| --- | --- |

ii)

instruktoritööle vastavat ja käesoleva alajao kohaselt välja antud FI(S)i tunnistust;

| 2) | omab lennuõppeks kasutatava purilennuki kaptenina piloteerimise õigust. |
| --- | --- |

2)

omab lennuõppeks kasutatava purilennuki kaptenina piloteerimise õigust.

| b) | Instruktoritegevus väljaspool liikmesriikide territooriumi






  1) | Erandina alapunkti a alapunktist 1 peab pädev asutus väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi tehtud ja käesoleva lisa (SFCL-osa) kohaselt heaks kiidetud koolituskursusel antava lennuõppe puhul välja andma lennuinstruktori tunnistuse taotlejale, kellel on Chicago konventsiooni 1. lisale vastav purilennukpiloodi luba, tingimusel et see taotleja:






  i) | omab vähemalt samaväärset luba, sh vajaduse korral õigusi, pädevusmärkeid või tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus anda asjakohast õpet; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Instruktoritegevus väljaspool liikmesriikide territooriumi

1)

Erandina alapunkti a alapunktist 1 peab pädev asutus väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi tehtud ja käesoleva lisa (SFCL-osa) kohaselt heaks kiidetud koolituskursusel antava lennuõppe puhul välja andma lennuinstruktori tunnistuse taotlejale, kellel on Chicago konventsiooni 1. lisale vastav purilennukpiloodi luba, tingimusel et see taotleja:

i)

omab vähemalt samaväärset luba, sh vajaduse korral õigusi, pädevusmärkeid või tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus anda asjakohast õpet;

| ii) | täidab käesolevas alajaos vastavate instruktoriõigustega FI(S)i tunnistuse väljaandmiseks kehtestatud nõuded; |
| --- | --- |

ii)

täidab käesolevas alajaos vastavate instruktoriõigustega FI(S)i tunnistuse väljaandmiseks kehtestatud nõuded;

| iii) | tõendab pädevale asutusele, et ta tunneb Euroopa lennuohutuseeskirju käesoleva lisa kohaselt instruktori õigustes tegutsemiseks piisaval tasemel. |
| --- | --- |

iii)

tõendab pädevale asutusele, et ta tunneb Euroopa lennuohutuseeskirju käesoleva lisa kohaselt instruktori õigustes tegutsemiseks piisaval tasemel.

| 2) | Tunnistus kehtib ainult selle lennuõppe kohta, mida antakse:






  i) | väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi; |
| --- | --- | --- |

2)

Tunnistus kehtib ainult selle lennuõppe kohta, mida antakse:

i)

väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi;

| ii) | piloodiõpilastele, kes oskavad piisavalt keelt, milles lennuõpet antakse. |
| --- | --- |

ii)

piloodiõpilastele, kes oskavad piisavalt keelt, milles lennuõpet antakse.

2. jagu

Purilennukite lennuinstruktori tunnistus – FI(S)i tunnistus

SFCL.315   FI(S)i tunnistus – õigused ja tingimused

| a) | Tingimusel et taotlejad vastavad punktile SFCL.320 ja allpool esitatud tingimustele, antakse välja FI(S)i tunnistus õigustega anda järgmist lennuõpet:






  1) | SPL; |
| --- | --- | --- |

a)

Tingimusel et taotlejad vastavad punktile SFCL.320 ja allpool esitatud tingimustele, antakse välja FI(S)i tunnistus õigustega anda järgmist lennuõpet:

1)

SPL;

| 2) | täiendavad purilennukiõigused vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile e; |
| --- | --- |

2)

täiendavad purilennukiõigused vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile e;

| 3) | stardimeetodid vastavalt punktile SFCL.155, tingimusel et taotleja on sooritanud kaptenina:






  i) | õhuspukseerimisstardi puhul vähemalt 30 starti või |
| --- | --- | --- |

3)

stardimeetodid vastavalt punktile SFCL.155, tingimusel et taotleja on sooritanud kaptenina:

i)

õhuspukseerimisstardi puhul vähemalt 30 starti või

| ii) | vintsiga stardi puhul vähemalt 50 starti; |
| --- | --- |

ii)

vintsiga stardi puhul vähemalt 50 starti;

| 4) | täiendavad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki õigused vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile b, tingimusel et taotleja on:






  i) | lennanud vähemalt 30 lennutundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina; |
| --- | --- | --- |

4)

täiendavad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki õigused vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile b, tingimusel et taotleja on:

i)

lennanud vähemalt 30 lennutundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina;

| ii) | läbinud punkti SFCL.330 alapunkti b alapunktis 2 osutatud koolituse; |
| --- | --- |

ii)

läbinud punkti SFCL.330 alapunkti b alapunktis 2 osutatud koolituse;

| iii) | tõendanud alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda õpet fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil; |
| --- | --- |

iii)

tõendanud alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda õpet fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil;

| 5) | algtaseme vigurlennupädevus, edasijõudnute vigurlennupädevus või purilennuki pilvlennuõigused või purilennuki pukseerimise või plakati pukseerimise pädevusmärge, tingimusel et taotleja:






  i) | algtaseme või edasijõudnute vigurlennupädevuse õppe puhul omab punkti SFCL.200 alapunkti c kohast edasijõudnute vigurlennupädevust; |
| --- | --- | --- |

5)

algtaseme vigurlennupädevus, edasijõudnute vigurlennupädevus või purilennuki pilvlennuõigused või purilennuki pukseerimise või plakati pukseerimise pädevusmärge, tingimusel et taotleja:

i)

algtaseme või edasijõudnute vigurlennupädevuse õppe puhul omab punkti SFCL.200 alapunkti c kohast edasijõudnute vigurlennupädevust;

| ii) | on alapunkti a alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile tõendanud oskust anda vastavate õiguste või pädevusmärgetega seotud õpet; |
| --- | --- |

ii)

on alapunkti a alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile tõendanud oskust anda vastavate õiguste või pädevusmärgetega seotud õpet;

| 6) | fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel öölend, tingimusel et taotleja:






  i) | vastab punkti SFCL.160 alapunkti e alapunkti 2 kohastele öölennukogemuse nõuetele; |
| --- | --- | --- |

6)

fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel öölend, tingimusel et taotleja:

i)

vastab punkti SFCL.160 alapunkti e alapunkti 2 kohastele öölennukogemuse nõuetele;

| ii) | on tõendanud alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite öölennu õpet; |
| --- | --- |

ii)

on tõendanud alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite öölennu õpet;

| 7) | FI(S)i tunnistus, tingimusel et taotleja:






  i) | on lennanud vähemalt 50 lennutundi või teinud 150 starti purilennukite lennuinstruktorina; |
| --- | --- | --- |

7)

FI(S)i tunnistus, tingimusel et taotleja:

i)

on lennanud vähemalt 50 lennutundi või teinud 150 starti purilennukite lennuinstruktorina;

| ii) | pädeva asutuse poolt selleks kehtestatud menetluste kohaselt tõendanud käesoleva alapunkti kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda õpet FI(S)i tunnistuse saamiseks. |
| --- | --- |

ii)

pädeva asutuse poolt selleks kehtestatud menetluste kohaselt tõendanud käesoleva alapunkti kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda õpet FI(S)i tunnistuse saamiseks.

| b) | Alapunktis a loetletud õigused hõlmavad õigust anda lennuõpet seoses järgmisega:






  1) | asjakohase loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmine ning |
| --- | --- | --- |

b)

Alapunktis a loetletud õigused hõlmavad õigust anda lennuõpet seoses järgmisega:

1)

asjakohase loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmine ning

| 2) | selle pikendamine, taastamine või käesolevas lisas sätestatud asjakohaste hiljutise lennukogemuse nõuete täitmine (vastavalt vajadusele). |
| --- | --- |

2)

selle pikendamine, taastamine või käesolevas lisas sätestatud asjakohaste hiljutise lennukogemuse nõuete täitmine (vastavalt vajadusele).

SFCL.320   FI(S)i tunnistus – eeltingimused ja üldnõuded

FI(S)i tunnistuse taotleja peab:

| a) | olema vähemalt 18 aastat vana; |
| --- | --- |

a)

olema vähemalt 18 aastat vana;

| b) | vastama punkti SFCL.300 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja alapunkti 2 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

vastama punkti SFCL.300 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja alapunkti 2 nõuetele;

| c) | olema lennanud purilennukikaptenina 100 lennutundi ja teinud 200 starti; |
| --- | --- |

c)

olema lennanud purilennukikaptenina 100 lennutundi ja teinud 200 starti;

| d) | olema sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis läbinud punkti SFCL.330 kohase instruktorite koolituskursuse ning |
| --- | --- |

d)

olema sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis läbinud punkti SFCL.330 kohase instruktorite koolituskursuse ning

| e) | olema läbinud punkti SFCL.345 kohase atesteerimise. |
| --- | --- |

e)

olema läbinud punkti SFCL.345 kohase atesteerimise.

SFCL.325   FI(S) – oskused ja nende hindamine

Kõik FI(S)i tunnistuse taotlejad peavad läbima koolituse oskuste omandamiseks järgmistes valdkondades:

| a) | vahendite ettevalmistamine; |
| --- | --- |

a)

vahendite ettevalmistamine;

| b) | õppimist soodustava õhkkonna kujundamine; |
| --- | --- |

b)

õppimist soodustava õhkkonna kujundamine;

| c) | teadmiste edastamine; |
| --- | --- |

c)

teadmiste edastamine;

| d) | ohu- ja veahalduse integreerimine ning meeskonnaressursi juhtimine; |
| --- | --- |

d)

ohu- ja veahalduse integreerimine ning meeskonnaressursi juhtimine;

| e) | ajahaldus koolituse eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

e)

ajahaldus koolituse eesmärkide saavutamiseks;

| f) | õppimise hõlbustamine; |
| --- | --- |

f)

õppimise hõlbustamine;

| g) | õpilase tegevuse hindamine; |
| --- | --- |

g)

õpilase tegevuse hindamine;

| h) | edasijõudmise jälgimine ja hindamine; |
| --- | --- |

h)

edasijõudmise jälgimine ja hindamine;

| i) | koolitusperioodide hindamine ning |
| --- | --- |

i)

koolitusperioodide hindamine ning

| j) | tulemuste aruandlus. |
| --- | --- |

j)

tulemuste aruandlus.

SFCL.330   FI(S) – koolituskursus

| a) | Esmalt peab FI(S)i tunnistuse taotleja koolituskursuse algusele eelneva 12 kuu jooksul läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis spetsiaalse kursuse-eelse hindamise, et hinnata tema kursuse läbimise võimet. |
| --- | --- |

a)

Esmalt peab FI(S)i tunnistuse taotleja koolituskursuse algusele eelneva 12 kuu jooksul läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis spetsiaalse kursuse-eelse hindamise, et hinnata tema kursuse läbimise võimet.

| b) | FI(S)i koolituskursus peab sisaldama järgmist:






  1) | purilennukite (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) puhul:






  i) | punktis SFCL.325 sätestatud valdkonnad; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

FI(S)i koolituskursus peab sisaldama järgmist:

1)

purilennukite (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) puhul:

i)

punktis SFCL.325 sätestatud valdkonnad;

| ii) | 25 tundi õpetamist ja õppimist; |
| --- | --- |

ii)

25 tundi õpetamist ja õppimist;

| iii) | 30 tundi teooriaõpet, sh vahetestid; |
| --- | --- |

iii)

30 tundi teooriaõpet, sh vahetestid;

| iv) | vähemalt kuus tundi, millest kuni kolm tundi võib olla läbitud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil, või 20 starti lennuinstruktorina; |
| --- | --- |

iv)

vähemalt kuus tundi, millest kuni kolm tundi võib olla läbitud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil, või 20 starti lennuinstruktorina;

| 2) | lisaks, kui FI(S)i tunnistuse õigused hõlmavad punkti SFCL.315 alapunkti a alapunktides 4 ja 6 osutatud õigusi, vähemalt kuus tundi instruktoriga lennuõpet fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil. |
| --- | --- |

2)

lisaks, kui FI(S)i tunnistuse õigused hõlmavad punkti SFCL.315 alapunkti a alapunktides 4 ja 6 osutatud õigusi, vähemalt kuus tundi instruktoriga lennuõpet fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil.

| c) | Taotlejal, kellel juba on määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane instruktoritunnistus, loetakse alapunkti b alapunkti 1 alapunktis ii esitatud nõue täies ulatuses täidetuks. |
| --- | --- |

c)

Taotlejal, kellel juba on määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane instruktoritunnistus, loetakse alapunkti b alapunkti 1 alapunktis ii esitatud nõue täies ulatuses täidetuks.

| d) | FI(S)i tunnistuse taotlemisel loetakse piloodil, kellel on või on olnud lennukite, kopterite või õhulaevade lennuinstruktori tunnistus, alapunkti b alapunkti 1 alapunkti iii nõuetest täidetuks 18 tundi. |
| --- | --- |

d)

FI(S)i tunnistuse taotlemisel loetakse piloodil, kellel on või on olnud lennukite, kopterite või õhulaevade lennuinstruktori tunnistus, alapunkti b alapunkti 1 alapunkti iii nõuetest täidetuks 18 tundi.

SFCL.345   FI(S) – atesteerimine

| a) | FI(S)i tunnistuse taotleja peab läbima atesteerimise, et tõendada punkti SFCL.415 alapunkti c kohase kvalifikatsiooniga kontrollpiloodile oma suutlikkust anda piloodiõpilasele SPLi väljaandmiseks nõutaval tasemel õpet. |
| --- | --- |

a)

FI(S)i tunnistuse taotleja peab läbima atesteerimise, et tõendada punkti SFCL.415 alapunkti c kohase kvalifikatsiooniga kontrollpiloodile oma suutlikkust anda piloodiõpilasele SPLi väljaandmiseks nõutaval tasemel õpet.

| b) | Hindamine hõlmab järgmist:






  1) | lennueelse ja lennuaegse õppe ning teooriaõppe punktis SFCL.325 nimetatud oskuste tõendamine; |
| --- | --- | --- |

b)

Hindamine hõlmab järgmist:

1)

lennueelse ja lennuaegse õppe ning teooriaõppe punktis SFCL.325 nimetatud oskuste tõendamine;

| 2) | maapealne suuline teooriaeksam, lennueelne ettevalmistus ja lennuanalüüs ning lennuoskuse tõendamine purilennukitel; |
| --- | --- |

2)

maapealne suuline teooriaeksam, lennueelne ettevalmistus ja lennuanalüüs ning lennuoskuse tõendamine purilennukitel;

| 3) | instruktori oskuste hindamiseks sobivad harjutused. |
| --- | --- |

3)

instruktori oskuste hindamiseks sobivad harjutused.

| c) | FI(S)i tunnistuse esmaseks väljaandmiseks vajalik atesteerimine peab toimuma purilennukeil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid). |
| --- | --- |

c)

FI(S)i tunnistuse esmaseks väljaandmiseks vajalik atesteerimine peab toimuma purilennukeil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid).

SFCL.350   FI(S) – Piiratud õigused

| a) | FI(S)i õigused kehtivad ainult lennuõppe andmise kohta sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni määratud piiranguteta FI(S)i järelevalve all, kui õpet antakse:






  1) | SPLi väljaandmiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

FI(S)i õigused kehtivad ainult lennuõppe andmise kohta sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni määratud piiranguteta FI(S)i järelevalve all, kui õpet antakse:

1)

SPLi väljaandmiseks;

| 2) | SPLi õiguste laiendamiseks nii, et need hõlmaksid ka purilennuki või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga seotud täiendavaid õigusi vastavalt punktile SFCL.150; |
| --- | --- |

2)

SPLi õiguste laiendamiseks nii, et need hõlmaksid ka purilennuki või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga seotud täiendavaid õigusi vastavalt punktile SFCL.150;

| 3) | SPLi õiguste laiendamiseks nii, et need hõlmaksid ka täiendavaid stardimeetodeid vastavalt punktile SFCL.155 ning |
| --- | --- |

3)

SPLi õiguste laiendamiseks nii, et need hõlmaksid ka täiendavaid stardimeetodeid vastavalt punktile SFCL.155 ning

| 4) | algtaseme vigurlennupädevuse, edasijõudnute vigurlennupädevuse või purilennuki pilvlennuõiguste või purilennuki pukseerimise või plakati pukseerimise pädevusmärke väljaandmiseks. |
| --- | --- |

4)

algtaseme vigurlennupädevuse, edasijõudnute vigurlennupädevuse või purilennuki pilvlennuõiguste või purilennuki pukseerimise või plakati pukseerimise pädevusmärke väljaandmiseks.

| b) | Alapunkti a kohaselt järelevalve all õpetades ei ole FI(S)il õigust anda piloodiõpilasele esimese soololennu ja esimese soololennuna toimuva marsruutlennu luba. |
| --- | --- |

b)

Alapunkti a kohaselt järelevalve all õpetades ei ole FI(S)il õigust anda piloodiõpilasele esimese soololennu ja esimese soololennuna toimuva marsruutlennu luba.

| c) | Alapunktides a ja b osutatud piirangud kustutatakse FI(S)i tunnistuselt pärast seda, kui FI(S) on purilennukite lennuinstruktorina lennanud vähemalt 15 tundi või teinud 50 starti, hõlmates purilennukilennu kõik etapid. Piiratud õigustega FI(S)i tunnistuse omaniku puhul, kes vastab punkti SFCL.330 alapunkti b alapunkti 2 nõuetele, võib kõnealusest 15 tunnist 5 lennata fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel ning kõnealusest 50 stardist 15 asendada startide ja maandumistega fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel. |
| --- | --- |

c)

Alapunktides a ja b osutatud piirangud kustutatakse FI(S)i tunnistuselt pärast seda, kui FI(S) on purilennukite lennuinstruktorina lennanud vähemalt 15 tundi või teinud 50 starti, hõlmates purilennukilennu kõik etapid. Piiratud õigustega FI(S)i tunnistuse omaniku puhul, kes vastab punkti SFCL.330 alapunkti b alapunkti 2 nõuetele, võib kõnealusest 15 tunnist 5 lennata fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel ning kõnealusest 50 stardist 15 asendada startide ja maandumistega fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel.

SFCL.360   FI(S)i tunnistus – Hiljutise lennukogemuse nõuded

| a) | FI(S)i tunnistuse omanik võib oma tunnistusega seotud õigusi kasutada vaid juhul, kui ta on enne kõnealuste õiguste kavandatud kasutamist:






  1) | viimase kolme aasta jooksul läbinud:






  i) | sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või pädevas asutuses instruktori täienduskoolituse, mille käigus tunnistuse omanikule antakse teoreetilist õpet purilennukite lennuinstruktoritele vajalike teadmiste täiendamiseks ja ajakohastamiseks ning |
| --- | --- | --- | --- |

a)

FI(S)i tunnistuse omanik võib oma tunnistusega seotud õigusi kasutada vaid juhul, kui ta on enne kõnealuste õiguste kavandatud kasutamist:

1)

viimase kolme aasta jooksul läbinud:

i)

sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või pädevas asutuses instruktori täienduskoolituse, mille käigus tunnistuse omanikule antakse teoreetilist õpet purilennukite lennuinstruktoritele vajalike teadmiste täiendamiseks ja ajakohastamiseks ning

| ii) | FI(S)ina lennuõpet andes vähemalt:






  A) | 30 tundi või |
| --- | --- | --- |

ii)

FI(S)ina lennuõpet andes vähemalt:

A)

30 tundi või

| B) | 60 starti või starti ja maandumist ning |
| --- | --- |

B)

60 starti või starti ja maandumist ning

| 2) | viimase üheksa aasta jooksul ning pädeva asutuse poolt selleks kehtestatud menetluste kohaselt tõendanud punkti SFCL.315 alapunkti a alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda purilennukiõpet. |
| --- | --- |

2)

viimase üheksa aasta jooksul ning pädeva asutuse poolt selleks kehtestatud menetluste kohaselt tõendanud punkti SFCL.315 alapunkti a alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda purilennukiõpet.

| b) | Alapunkti a alapunkti 1 alapunkti ii nõude täitmisel võetakse täielikult arvesse lennueksamitel, lennuoskuse tasemekontrollidel ja atesteerimise käigus FE(S)ina lennatud tunde. |
| --- | --- |

b)

Alapunkti a alapunkti 1 alapunkti ii nõude täitmisel võetakse täielikult arvesse lennueksamitel, lennuoskuse tasemekontrollidel ja atesteerimise käigus FE(S)ina lennatud tunde.

| c) | Kui FI(S)i tunnistuse omanik ei ole suutnud järelevalve all toimuvat õppelendu sooritada alapunkti a alapunkti 2 kohaselt FI(S)ile vastuvõetaval viisil, ei tohi ta FI(S)i tunnistusest tulenevaid õigusi kasutada kuni punkti SFCL.345 kohase atesteerimise eduka läbimiseni. |
| --- | --- |

c)

Kui FI(S)i tunnistuse omanik ei ole suutnud järelevalve all toimuvat õppelendu sooritada alapunkti a alapunkti 2 kohaselt FI(S)ile vastuvõetaval viisil, ei tohi ta FI(S)i tunnistusest tulenevaid õigusi kasutada kuni punkti SFCL.345 kohase atesteerimise eduka läbimiseni.

| d) | Selleks et jätkata FI(S)i tunnistusest tulenevate õiguste kasutamist, peab FI(S)i tunnistuse omanik, kes ei vasta kõigile alapunkti a nõuetele, täitma alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja punkti SFCL.345 nõuded. |
| --- | --- |

d)

Selleks et jätkata FI(S)i tunnistusest tulenevate õiguste kasutamist, peab FI(S)i tunnistuse omanik, kes ei vasta kõigile alapunkti a nõuetele, täitma alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja punkti SFCL.345 nõuded.

FE-ALAJAGU

KONTROLLPILOODID

1. jagu

Üldnõuded

SFCL.400   Purilennukite kontrollpiloodi tunnistus

| a) | Üldosa
  Kontrollpiloot võib käesoleva lisa kohaseid lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist korraldada ainult juhul, kui:






  1) | ta omab:






  i) | SPLi, sh õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist ning anda vastavat õpet; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Üldosa

Kontrollpiloot võib käesoleva lisa kohaseid lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist korraldada ainult juhul, kui:

1)

ta omab:

i)

SPLi, sh õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist ning anda vastavat õpet;

| ii) | korraldatavale lennueksamile, lennuoskuse tasemekontrollile või atesteerimisele vastavate õigustega ja käesoleva alajao kohaselt välja antud FE(S)i tunnistust; |
| --- | --- |

ii)

korraldatavale lennueksamile, lennuoskuse tasemekontrollile või atesteerimisele vastavate õigustega ja käesoleva alajao kohaselt välja antud FE(S)i tunnistust;

| 2) | tal on õigus purilennukil tehtava lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise käigus tegutseda purilennukikaptenina. |
| --- | --- |

2)

tal on õigus purilennukil tehtava lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise käigus tegutseda purilennukikaptenina.

| b) | Eksamineerimine väljaspool liikmesriikide territooriumi






  1) | Erandina alapunkti a alapunktist 1 peab pädev asutus väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi tehtud lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide puhul välja andma kontrollpiloodi tunnistuse taotlejale, kellel on Chicago konventsiooni 1. lisale vastav purilennukipiloodi luba, tingimusel et see taotleja:






  i) | omab vähemalt samaväärset luba, sh vajaduse korral õigusi, pädevusmärkeid või tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus korraldada lennueksameid või lennuoskuse tasemekontrolle; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Eksamineerimine väljaspool liikmesriikide territooriumi

1)

Erandina alapunkti a alapunktist 1 peab pädev asutus väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi tehtud lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide puhul välja andma kontrollpiloodi tunnistuse taotlejale, kellel on Chicago konventsiooni 1. lisale vastav purilennukipiloodi luba, tingimusel et see taotleja:

i)

omab vähemalt samaväärset luba, sh vajaduse korral õigusi, pädevusmärkeid või tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus korraldada lennueksameid või lennuoskuse tasemekontrolle;

| ii) | vastab käesolevas alajaos asjaomase kontrollpiloodi tunnistuse väljaandmiseks kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

vastab käesolevas alajaos asjaomase kontrollpiloodi tunnistuse väljaandmiseks kehtestatud nõuetele;

| iii) | tõendab pädevale asutusele, et ta tunneb liidu lennuohutuseeskirju käesoleva osa kohaselt kontrollpiloodi õigustes tegutsemiseks piisaval tasemel. |
| --- | --- |

iii)

tõendab pädevale asutusele, et ta tunneb liidu lennuohutuseeskirju käesoleva osa kohaselt kontrollpiloodi õigustes tegutsemiseks piisaval tasemel.

| 2) | Alapunktis 1 osutatud tunnistus kehtib lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide korraldamisel vastavalt järgmistele tingimustele:






  i) | väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi ning |
| --- | --- | --- |

2)

Alapunktis 1 osutatud tunnistus kehtib lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide korraldamisel vastavalt järgmistele tingimustele:

i)

väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi ning

| ii) | asjaomane kontrollpiloot oskab piisavalt keelt, milles lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll korraldatakse. |
| --- | --- |

ii)

asjaomane kontrollpiloot oskab piisavalt keelt, milles lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll korraldatakse.

SFCL.405   Õiguste piiramine isikliku huvi korral

Purilennukite kontrollpiloot ei tohi teha järgmist:

| a) | korraldada lennueksameid ega atesteerimist loa, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks taotlejale, kellele ta on andnud rohkem kui 50 % sellise loa, pädevusmärke või tunnistuse saamiseks nõutavast lennuõppest, millega seoses lennueksam või atesteerimine korraldatakse või |
| --- | --- |

a)

korraldada lennueksameid ega atesteerimist loa, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks taotlejale, kellele ta on andnud rohkem kui 50 % sellise loa, pädevusmärke või tunnistuse saamiseks nõutavast lennuõppest, millega seoses lennueksam või atesteerimine korraldatakse või

| b) | korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimist muudel juhtudel, kui ta näeb ohtu oma objektiivsusele. |
| --- | --- |

b)

korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimist muudel juhtudel, kui ta näeb ohtu oma objektiivsusele.

SFCL.410   Lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamine

| a) | Lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamisel peab purilennukite kontrollpiloot tegema kõike järgmist:






  1) | tagama, et taotlejaga saab suhelda keelebarjäärita; |
| --- | --- | --- |

a)

Lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamisel peab purilennukite kontrollpiloot tegema kõike järgmist:

1)

tagama, et taotlejaga saab suhelda keelebarjäärita;

| 2) | kontrollima, kas taotleja vastab kõikidele kvalifikatsiooni, väljaõppe ja kogemustega seotud nõuetele, mida vastavalt käesolevale lisale kohaldatakse loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks ette nähtud lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise suhtes; |
| --- | --- |

2)

kontrollima, kas taotleja vastab kõikidele kvalifikatsiooni, väljaõppe ja kogemustega seotud nõuetele, mida vastavalt käesolevale lisale kohaldatakse loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks ette nähtud lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise suhtes;

| 3) | teavitama taotlejat väljaõppe ja lennukogemuse kohta ebatäielike, ebatäpsete või valede andmete esitamise tagajärgedest. |
| --- | --- |

3)

teavitama taotlejat väljaõppe ja lennukogemuse kohta ebatäielike, ebatäpsete või valede andmete esitamise tagajärgedest.

| b) | Pärast lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise lõpetamist purilennuki kontrollpiloot:






  1) | teatab taotlejale lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise tulemuse; |
| --- | --- | --- |

b)

Pärast lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise lõpetamist purilennuki kontrollpiloot:

1)

teatab taotlejale lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise tulemuse;

| 2) | pikendamise või taastamisega seotud atesteerimise eduka läbimise korral märgib taotleja loale või tunnistusele uue kehtivusaja, kui taotleja loa eest vastutav pädev asutus on teda selleks sõnaselgelt volitanud; |
| --- | --- |

2)

pikendamise või taastamisega seotud atesteerimise eduka läbimise korral märgib taotleja loale või tunnistusele uue kehtivusaja, kui taotleja loa eest vastutav pädev asutus on teda selleks sõnaselgelt volitanud;

| 3) | annab taotlejale lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise allkirjastatud aruande ning edastab aruande koopiad viivitamata taotleja loa eest vastutavale pädevale asutusele ja kontrollpiloodi tunnistuse välja andnud pädevale asutusele. Aruanne sisaldab järgmist:






  i) | kinnitus selle kohta, et taotleja on esitanud purilennuki kontrollpiloodile oma kogemust ja väljaõpet käsitlevad andmed ning et kontrollpiloodi hinnangul vastavad need andmed käesoleva lisa nõuetele; |
| --- | --- | --- |

3)

annab taotlejale lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise allkirjastatud aruande ning edastab aruande koopiad viivitamata taotleja loa eest vastutavale pädevale asutusele ja kontrollpiloodi tunnistuse välja andnud pädevale asutusele. Aruanne sisaldab järgmist:

i)

kinnitus selle kohta, et taotleja on esitanud purilennuki kontrollpiloodile oma kogemust ja väljaõpet käsitlevad andmed ning et kontrollpiloodi hinnangul vastavad need andmed käesoleva lisa nõuetele;

| ii) | kinnitus kõikide nõutavate manöövrite ja harjutuste tegemise kohta ning vajaduse korral teave suulise teooriaeksami kohta. Mõnes kõnealuste valdkondade punktis läbikukkumise korral peab kontrollpiloot oma hinnangut kirjalikult põhjendama; |
| --- | --- |

ii)

kinnitus kõikide nõutavate manöövrite ja harjutuste tegemise kohta ning vajaduse korral teave suulise teooriaeksami kohta. Mõnes kõnealuste valdkondade punktis läbikukkumise korral peab kontrollpiloot oma hinnangut kirjalikult põhjendama;

| iii) | lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise tulemus; |
| --- | --- |

iii)

lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise tulemus;

| iv) | kui taotleja pädev asutus ei ole sama, mis purilennuki kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus, siis kinnitus selle kohta, et kontrollpiloot on läbi vaadanud taotleja pädeva asutuse riiklikud menetlused ja nõuded ning neid kohaldanud; |
| --- | --- |

iv)

kui taotleja pädev asutus ei ole sama, mis purilennuki kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus, siis kinnitus selle kohta, et kontrollpiloot on läbi vaadanud taotleja pädeva asutuse riiklikud menetlused ja nõuded ning neid kohaldanud;

| v) | purilennuki kontrollpiloodi tunnistuse koopia, kus on märgitud asjaomase kontrollpiloodi õigused seoses lennueksamite, lennuoskuste tasemekontrollide või atesteerimise korraldamisega taotlejatele, kelle pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus. |
| --- | --- |

v)

purilennuki kontrollpiloodi tunnistuse koopia, kus on märgitud asjaomase kontrollpiloodi õigused seoses lennueksamite, lennuoskuste tasemekontrollide või atesteerimise korraldamisega taotlejatele, kelle pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus.

| c) | Purilennuki kontrollpiloot peab kõikide korraldatud lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise ning nende tulemuste andmeid säilitama viis aastat. |
| --- | --- |

c)

Purilennuki kontrollpiloot peab kõikide korraldatud lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise ning nende tulemuste andmeid säilitama viis aastat.

| d) | Purilennuki kontrollpiloodi tunnistuse või taotleja loa eest vastutava pädeva asutuse taotlusel peab purilennuki kontrollpiloot esitama kõik andmed ja aruanded ning kogu muu teabe, mida järelevalve tegemiseks vajatakse. |
| --- | --- |

d)

Purilennuki kontrollpiloodi tunnistuse või taotleja loa eest vastutava pädeva asutuse taotlusel peab purilennuki kontrollpiloot esitama kõik andmed ja aruanded ning kogu muu teabe, mida järelevalve tegemiseks vajatakse.

2. jagu

Purilennukite kontrollpiloodi tunnistus – FE(S)i tunnistus

SFCL.415   FE(S)i tunnistus – õigused ja tingimused

Tingimusel et taotleja vastab punktile SFCL.420 ja järgmistele tingimustele, antakse taotluse korral välja FE(S)i tunnistus õigustega korraldada:

| a) | SPLi lennueksameid ja lennuoskuse tasemekontrolle, tingimusel et taotleja on purilennukipiloodina, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil lennanud 300 lennutundi, sealhulgas lennanud 150 tundi või teinud 300 starti lennuinstruktorina; |
| --- | --- |

a)

SPLi lennueksameid ja lennuoskuse tasemekontrolle, tingimusel et taotleja on purilennukipiloodina, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil lennanud 300 lennutundi, sealhulgas lennanud 150 tundi või teinud 300 starti lennuinstruktorina;

| b) | lennueksameid SPLi õiguste laiendamiseks fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeile vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile e, tingimusel et taotleja on purilennukeil lennanud 300 lennutundi, sealhulgas 50 tundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite lennuinstruktorina; |
| --- | --- |

b)

lennueksameid SPLi õiguste laiendamiseks fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeile vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile e, tingimusel et taotleja on purilennukeil lennanud 300 lennutundi, sealhulgas 50 tundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite lennuinstruktorina;

| c) | atesteerimist purilennukite FI(SB) tunnistuse väljaandmiseks, tingimusel et taotleja on:






  1) | lennanud purilennukipiloodina vähemalt 500 tundi, sealhulgas juhul, kui FE(S)i tunnistusest tulenevaid õigusi kasutatakse:






  i) | purilennukeil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid): vähemalt kümme tundi või 30 starti FI(S)i tunnistuse taotleja juhendamiseks purilennukeil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid); |
| --- | --- | --- | --- |

c)

atesteerimist purilennukite FI(SB) tunnistuse väljaandmiseks, tingimusel et taotleja on:

1)

lennanud purilennukipiloodina vähemalt 500 tundi, sealhulgas juhul, kui FE(S)i tunnistusest tulenevaid õigusi kasutatakse:

i)

purilennukeil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid): vähemalt kümme tundi või 30 starti FI(S)i tunnistuse taotleja juhendamiseks purilennukeil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid);

| ii) | fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil: vähemalt kümme tundi või 30 starti ja maandumist FI(S)i tunnistuse taotleja juhendamiseks fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil; |
| --- | --- |

ii)

fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil: vähemalt kümme tundi või 30 starti ja maandumist FI(S)i tunnistuse taotleja juhendamiseks fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil;

| 2) | saanud erikoolitust punkti SFCL.430 kohasel kontrollpilootide standardimiskursusel. |
| --- | --- |

2)

saanud erikoolitust punkti SFCL.430 kohasel kontrollpilootide standardimiskursusel.

SFCL.420   FE(S)i tunnistus – eeltingimused ja üldnõuded

FE(S)i tunnistuse taotleja peab:

| a) | vastama punkti SFCL.400 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja alapunkti a alapunkti 2 nõuetele; |
| --- | --- |

a)

vastama punkti SFCL.400 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja alapunkti a alapunkti 2 nõuetele;

| b) | olema läbinud punkti SFCL.430 kohase FE(S)i standardimiskursuse; |
| --- | --- |

b)

olema läbinud punkti SFCL.430 kohase FE(S)i standardimiskursuse;

| c) | olema läbinud punkti SFCL.445 kohase atesteerimise; |
| --- | --- |

c)

olema läbinud punkti SFCL.445 kohase atesteerimise;

| d) | tõendama FE(S)i tunnistuse õigustega seotud vastavat tausta ning |
| --- | --- |

d)

tõendama FE(S)i tunnistuse õigustega seotud vastavat tausta ning

| e) | tõendama, et tema suhtes ei ole viimase kolme aasta jooksul rakendatud sanktsioone, sealhulgas käesoleva lisa, määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või määruse 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohaselt välja antud lubade, pädevusmärgete või tunnistuste piiramist, peatamist ega tühistamist määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide täitmata jätmise tõttu. |
| --- | --- |

e)

tõendama, et tema suhtes ei ole viimase kolme aasta jooksul rakendatud sanktsioone, sealhulgas käesoleva lisa, määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või määruse 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohaselt välja antud lubade, pädevusmärgete või tunnistuste piiramist, peatamist ega tühistamist määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide täitmata jätmise tõttu.

SFCL.430   FE(S)i tunnistus – standardimiskursus

| a) | FE(S)i tunnistuse taotlejad peavad läbima pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud standardimiskursuse. |
| --- | --- |

a)

FE(S)i tunnistuse taotlejad peavad läbima pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud standardimiskursuse.

| b) | Standardimiskursus peab vastama taotletavatele purilennukite kontrollpiloodi õigustele ning koosneb teooria- ja praktilisest õppest, hõlmates vähemalt järgmist:






  1) | SPLi või sellega seotud pädevusmärgete või tunnistustega seotud lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise läbiviimine vähemalt kahel korral; |
| --- | --- | --- |

b)

Standardimiskursus peab vastama taotletavatele purilennukite kontrollpiloodi õigustele ning koosneb teooria- ja praktilisest õppest, hõlmates vähemalt järgmist:

1)

SPLi või sellega seotud pädevusmärgete või tunnistustega seotud lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise läbiviimine vähemalt kahel korral;

| 2) | käesoleva lisa kohaldatavate nõuete ja kehtivate lennundusnõuete ning lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamise, dokumenteerimise ja aruandluse tutvustus; |
| --- | --- |

2)

käesoleva lisa kohaldatavate nõuete ja kehtivate lennundusnõuete ning lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamise, dokumenteerimise ja aruandluse tutvustus;

| 3) | ülevaade järgmisest:






  i) | riiklikud haldusmenetlused; |
| --- | --- | --- |

3)

ülevaade järgmisest:

i)

riiklikud haldusmenetlused;

| ii) | isikuandmete kaitse nõuded; |
| --- | --- |

ii)

isikuandmete kaitse nõuded;

| iii) | kontrollpiloodi vastutus; |
| --- | --- |

iii)

kontrollpiloodi vastutus;

| iv) | kontrollpiloodi õnnetusjuhtumikindlustus; |
| --- | --- |

iv)

kontrollpiloodi õnnetusjuhtumikindlustus;

| v) | riiklikud lõivud ning |
| --- | --- |

v)

riiklikud lõivud ning

| vi) | teave, kuidas tutvuda alapunktides i–v esitatud teabega, kui lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist korraldatakse taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus. |
| --- | --- |

vi)

teave, kuidas tutvuda alapunktides i–v esitatud teabega, kui lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist korraldatakse taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus.

| c) | FE(S)i tunnistuse omanik ei tohi korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimist taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus, välja arvatud juhul, kui kõnealuse tunnistuse omanik on läbi vaadanud viimase kättesaadava teabe taotleja pädeva asutuse asjakohaste riiklike menetluste kohta. |
| --- | --- |

c)

FE(S)i tunnistuse omanik ei tohi korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimist taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus, välja arvatud juhul, kui kõnealuse tunnistuse omanik on läbi vaadanud viimase kättesaadava teabe taotleja pädeva asutuse asjakohaste riiklike menetluste kohta.

SFCL.445   FE(S)i tunnistus – atesteerimine

Esmase FE(S)i tunnistuse taotleja peab pädeva asutuse inspektorile või FE(S)i tunnistuse eest vastutava pädeva asutuse poolt spetsiaalselt selleks volitatud vanemkontrollpiloodile tõendama oma kompetentsust. Atesteerimisel peab taotleja läbi viima lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise, mis hõlmab eksamineeritava, kontrollitava või atesteeritava isiku lennueelset ettevalmistust, lennueksamit, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimist, lennu analüüsi ja andmete dokumenteerimist.

SFCL.460   FE(S)i tunnistus – kehtivus, pikendamine ja taastamine

| a) | FE(S)i tunnistus kehtib viis aastat. |
| --- | --- |

a)

FE(S)i tunnistus kehtib viis aastat.

| b) | FE(S)i tunnistust pikendatakse, kui selle omanik on:






  1) | FE(S)i tunnistuse kehtivuse ajal läbinud pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud kontrollpiloodi täienduskursuse, mille käigus tunnistuse omanikule antakse teoreetilist õpet purilennukite kontrollpiloodile vajalike teadmiste täiendamiseks ja ajakohastamiseks |
| --- | --- | --- |

b)

FE(S)i tunnistust pikendatakse, kui selle omanik on:

1)

FE(S)i tunnistuse kehtivuse ajal läbinud pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud kontrollpiloodi täienduskursuse, mille käigus tunnistuse omanikule antakse teoreetilist õpet purilennukite kontrollpiloodile vajalike teadmiste täiendamiseks ja ajakohastamiseks

| 2) | tunnistuse kehtivusaja lõpule eelnenud viimase 24 kuu jooksul tõendanud FE(S)i tunnistuse eest vastutava pädeva asutuse kontrollpiloodile või pädeva asutuse poolt spetsiaalselt selleks volitatud kontrollpiloodile oskust korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist. |
| --- | --- |

2)

tunnistuse kehtivusaja lõpule eelnenud viimase 24 kuu jooksul tõendanud FE(S)i tunnistuse eest vastutava pädeva asutuse kontrollpiloodile või pädeva asutuse poolt spetsiaalselt selleks volitatud kontrollpiloodile oskust korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist.

| c) | FE(S)i tunnistuse omanikul, kellel on ka üks või mitu muu õhusõidukiliigi kontrollpiloodi tunnistust, mis on välja antud vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa) või määruse (EL) 2018/395 III lisale (BFCL-osa), võidakse kokkuleppel pädeva asutusega pikendada kõiki kontrollpiloodi tunnistusi korraga. |
| --- | --- |

c)

FE(S)i tunnistuse omanikul, kellel on ka üks või mitu muu õhusõidukiliigi kontrollpiloodi tunnistust, mis on välja antud vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa) või määruse (EL) 2018/395 III lisale (BFCL-osa), võidakse kokkuleppel pädeva asutusega pikendada kõiki kontrollpiloodi tunnistusi korraga.

| d) | FE(S)i tunnistuse aegumise korral peab selle omanik enne, kui ta jätkab selle õiguste kasutamist, täitma alapunkti b alapunkti 1 ja punkti SFCL.445 nõuded. |
| --- | --- |

d)

FE(S)i tunnistuse aegumise korral peab selle omanik enne, kui ta jätkab selle õiguste kasutamist, täitma alapunkti b alapunkti 1 ja punkti SFCL.445 nõuded.

| e) | FE(S)i tunnistust pikendatakse või uuendatakse üksnes juhul, kui taotleja tõendab, et ta täidab jätkuvalt punkti SFCL.410 ning punkti SFCL.420 alapunktide d ja e nõudeid. |
| --- | --- |

e)

FE(S)i tunnistust pikendatakse või uuendatakse üksnes juhul, kui taotleja tõendab, et ta täidab jätkuvalt punkti SFCL.410 ning punkti SFCL.420 alapunktide d ja e nõudeid.

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/82

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/359,

4. märts 2020,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ning haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikleid 23 ja 27,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 1178/2011 (2) on kehtestatud nõuded pilootidele, kes on seotud määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii kindlaksmääratud õhusõidukite käitamisega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 1178/2011 (2) on kehtestatud nõuded pilootidele, kes on seotud määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii kindlaksmääratud õhusõidukite käitamisega.

| (2) | Võttes arvesse õhupallide ja purilennukite lennumeeskonnaliikmete lubade väljaandmise eripära, tuleks eraldi määrustes, nimelt komisjoni määruses (EL) 2018/395 (3) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1976 (4) sätestada erinõuded lubade väljaandmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse õhupallide ja purilennukite lennumeeskonnaliikmete lubade väljaandmise eripära, tuleks eraldi määrustes, nimelt komisjoni määruses (EL) 2018/395 (3) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1976 (4) sätestada erinõuded lubade väljaandmiseks.

| (3) | Samal ajal tuleks määruse (EL) nr 1178/2011 I lisast (FCL-osast) välja jätta õhupalli- ja purilennukipiloodilubade väljaandmist käsitlevad sätted ning läbi vaadata I lisa (FCL-osa) kohased mitut valdkonda hõlmavad nõuded, näiteks õhupalli- või purilennukipiloodi lubadega seotud teadmiste ja kogemuste arvestamine teisi õhusõidukikategooriaid hõlmavate piloodilubade väljaandmisel, võttes arvesse õhupalli- ja purilennukipiloodilubade väljaandmise suhtes kohaldatavaid uusi sätteid. |
| --- | --- |

(3)

Samal ajal tuleks määruse (EL) nr 1178/2011 I lisast (FCL-osast) välja jätta õhupalli- ja purilennukipiloodilubade väljaandmist käsitlevad sätted ning läbi vaadata I lisa (FCL-osa) kohased mitut valdkonda hõlmavad nõuded, näiteks õhupalli- või purilennukipiloodi lubadega seotud teadmiste ja kogemuste arvestamine teisi õhusõidukikategooriaid hõlmavate piloodilubade väljaandmisel, võttes arvesse õhupalli- ja purilennukipiloodilubade väljaandmise suhtes kohaldatavaid uusi sätteid.

| (4) | Õhupalli- ja purilennukimeeskonnaliikmete lubade väljaandmisel tuleks ka edaspidi kohaldada määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa), VI lisa (ARA-osa), VII lisa (ORA-osa) ja VIII lisa (DTO-osa) sätteid. |
| --- | --- |

(4)

Õhupalli- ja purilennukimeeskonnaliikmete lubade väljaandmisel tuleks ka edaspidi kohaldada määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa), VI lisa (ARA-osa), VII lisa (ORA-osa) ja VIII lisa (DTO-osa) sätteid.

| (5) | Lennuohutuse edasiseks suurendamiseks tuleks õhuspordi ja harrastuslendudega tegelevaid piloote kutsuda üles taotlema õigusi lendamiseks vastavalt instrumentaallennureeglitele (IFR). Seepärast tuleks instrumentaallennureeglitega seotud õigusi käsitlevaid eeskirju kohandada ja võtta määruse (EL) nr 1178/2011 I lisas (FCL-osa) kasutusele instrumentaallennu algpädevusmärge (BIR). Instrumentaallennu algpädevusmärget (BIR) käsitlevate koolituste sisu ja asjaomaste õiguste ulatus peaks olema konkreetselt kohandatud õhuspordi ja harrastuslendudega tegelevate pilootide vajadustele. |
| --- | --- |

(5)

Lennuohutuse edasiseks suurendamiseks tuleks õhuspordi ja harrastuslendudega tegelevaid piloote kutsuda üles taotlema õigusi lendamiseks vastavalt instrumentaallennureeglitele (IFR). Seepärast tuleks instrumentaallennureeglitega seotud õigusi käsitlevaid eeskirju kohandada ja võtta määruse (EL) nr 1178/2011 I lisas (FCL-osa) kasutusele instrumentaallennu algpädevusmärge (BIR). Instrumentaallennu algpädevusmärget (BIR) käsitlevate koolituste sisu ja asjaomaste õiguste ulatus peaks olema konkreetselt kohandatud õhuspordi ja harrastuslendudega tegelevate pilootide vajadustele.

| (6) | Instrumentaallennu algpädevusmärke kasutuselevõtuga muutub määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.825 kohane instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge (EIR) ülearuseks ning seetõttu tuleks kõnealune märge määrusest (EL) nr 1178/2011 välja jätta. Siiski peaks praegustel instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanikel olema võimalik jätkata oma õiguste kasutamist ja instrumentaallennupädevuse põhimärke taotlemisel tuleks arvestada instrumentaal-marsruutlennupädevusmärkega seotud nõuete täitmist. Samuti peaks olema võimalik jätkata enne käesoleva määruse kohaldamist alustatud instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke saamiseks alustatud koolitust ja viia see lõpule instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) saamiseks nõutava koolitusena. |
| --- | --- |

(6)

Instrumentaallennu algpädevusmärke kasutuselevõtuga muutub määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.825 kohane instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge (EIR) ülearuseks ning seetõttu tuleks kõnealune märge määrusest (EL) nr 1178/2011 välja jätta. Siiski peaks praegustel instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanikel olema võimalik jätkata oma õiguste kasutamist ja instrumentaallennupädevuse põhimärke taotlemisel tuleks arvestada instrumentaal-marsruutlennupädevusmärkega seotud nõuete täitmist. Samuti peaks olema võimalik jätkata enne käesoleva määruse kohaldamist alustatud instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke saamiseks alustatud koolitust ja viia see lõpule instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) saamiseks nõutava koolitusena.

| (7) | Määrust (EL) nr 1178/2011 tuleks tehniliselt ajakohastada, võttes eelkõige arvesse suutlikkusel põhineva navigatsiooni (PBN), häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse (UPRT) ning instruktori ja kontrollpiloodi kvalifikatsiooni valdkonnas saadud kogemusi. |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EL) nr 1178/2011 tuleks tehniliselt ajakohastada, võttes eelkõige arvesse suutlikkusel põhineva navigatsiooni (PBN), häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse (UPRT) ning instruktori ja kontrollpiloodi kvalifikatsiooni valdkonnas saadud kogemusi.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad Euroopa Liidu Lennundusohutusameti arvamusel nr 1/2019 (5) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktiga b ning artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad Euroopa Liidu Lennundusohutusameti arvamusel nr 1/2019 (5) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktiga b ning artikli 76 lõikega 1.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni määrust (EL) nr 1178/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Reguleerimisese

  1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad järgmise kohta:






  a) | eri pädevusmärked piloodilubadel, piloodilubade väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise või tühistamise ning piloodilubadele piirangute kehtestamise tingimused, loaomanike õigused ja kohustused, samuti liikmesriikide kehtivate piloodi- ja pardainseneri lubade piloodilubadeks muutmise tingimused; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad järgmise kohta:

a)

eri pädevusmärked piloodilubadel, piloodilubade väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise või tühistamise ning piloodilubadele piirangute kehtestamise tingimused, loaomanike õigused ja kohustused, samuti liikmesriikide kehtivate piloodi- ja pardainseneri lubade piloodilubadeks muutmise tingimused;

| b) | lennukoolituse ja lennutreeningu korraldamise ning pilootide oskuste hindamise eest vastutavate isikute sertifitseerimine; |
| --- | --- |

b)

lennukoolituse ja lennutreeningu korraldamise ning pilootide oskuste hindamise eest vastutavate isikute sertifitseerimine;

| c) | pilootide eri tervisetõendid, tervisetõendite väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise või tühistamise ning tõenditele piirangute kehtestamise tingimused, tervisetõendite omanike õigused ja kohustused ning liikmesriikide tervisetõendite vastastikku tunnustatud tervisetõenditeks muutmise tingimused; |
| --- | --- |

c)

pilootide eri tervisetõendid, tervisetõendite väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise või tühistamise ning tõenditele piirangute kehtestamise tingimused, tervisetõendite omanike õigused ja kohustused ning liikmesriikide tervisetõendite vastastikku tunnustatud tervisetõenditeks muutmise tingimused;

| d) | lennundusarstide sertifitseerimine ning tingimused, mille alusel võivad üldarstid tegutseda lennundusarstina; |
| --- | --- |

d)

lennundusarstide sertifitseerimine ning tingimused, mille alusel võivad üldarstid tegutseda lennundusarstina;

| e) | salongipersonali liikmete korrapärane lennundusmeditsiiniline hindamine ja sellise hindamise eest vastutavate isikute kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

e)

salongipersonali liikmete korrapärane lennundusmeditsiiniline hindamine ja sellise hindamise eest vastutavate isikute kvalifikatsioon;

| f) | salongitöötaja tunnistuste väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise, tühistamise või neile piirangute kehtestamise tingimused ning salongitöötaja tunnistuste omanike õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

f)

salongitöötaja tunnistuste väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise, tühistamise või neile piirangute kehtestamise tingimused ning salongitöötaja tunnistuste omanike õigused ja kohustused;

| g) | tingimused, mida kohaldatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskondade kvalifitseerimist teostavate piloodikoolitusorganisatsioonide sertifikaatide ja lennundusmeditsiinilisi hindamisi teostavate lennundusmeditsiinikeskuste sertifikaatide väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise, tühistamise või neile piirangute kehtestamise suhtes; |
| --- | --- |

g)

tingimused, mida kohaldatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskondade kvalifitseerimist teostavate piloodikoolitusorganisatsioonide sertifikaatide ja lennundusmeditsiinilisi hindamisi teostavate lennundusmeditsiinikeskuste sertifikaatide väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise, tühistamise või neile piirangute kehtestamise suhtes;

| h) | lennutreeningseadmete sertifitseerimise ning kõnealuseid seadmeid käitavate ja kasutavate organisatsioonide sertifitseerimise suhtes kohaldavad nõuded; |
| --- | --- |

h)

lennutreeningseadmete sertifitseerimise ning kõnealuseid seadmeid käitavate ja kasutavate organisatsioonide sertifitseerimise suhtes kohaldavad nõuded;

| i) | haldus- ja juhtimissüsteemi suhtes kohaldatavad nõuded, mida liikmesriigid, Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) ja asjaomased organisatsioonid punktides a–h osutatud eeskirjade puhul peavad järgima. |
| --- | --- |

i)

haldus- ja juhtimissüsteemi suhtes kohaldatavad nõuded, mida liikmesriigid, Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) ja asjaomased organisatsioonid punktides a–h osutatud eeskirjade puhul peavad järgima.

2.   Käesoleva määruse artikleid 11b ja 11c ning IV lisa (MED-osa), VI lisa (ARA-osa), VII lisa (ORA-osa) ja VIII lisa (DTO-osa) kohaldatakse õhupalli- ja purilennukipiloodi lubade suhtes.“

| 2) | Artikli 2 punkt 19 asendatakse järgmisega:






  „19) | „lennuinstruktor (FI)“ – instruktor, kellel on õigus anda õhusõidukiga koolitust vastavalt käesoleva määruse I lisa (FCL-osa) J alajaole, määruse (EL) 2018/395 (*1) III lisa (BFCL-osa) FI alajaole või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 (*2) III lisa (SFCL-osa) FI alajaole; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 punkt 19 asendatakse järgmisega:

„19)

„lennuinstruktor (FI)“ – instruktor, kellel on õigus anda õhusõidukiga koolitust vastavalt käesoleva määruse I lisa (FCL-osa) J alajaole, määruse (EL) 2018/395 (*1) III lisa (BFCL-osa) FI alajaole või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 (*2) III lisa (SFCL-osa) FI alajaole;

*1

*2

(*1)  (*) Komisjoni 13. märtsi 2018. aasta määrus (EL) 2018/395, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 10)."

*1

(*2)  Komisjoni 14. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1976, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64).“
  "

*2

| 3) | Artikli 4 lõikes 8 asendatakse sõnad „8. aprillini 2021“ sõnadega „8. septembrini 2021“. |
| --- | --- |

3)

Artikli 4 lõikes 8 asendatakse sõnad „8. aprillini 2021“ sõnadega „8. septembrini 2021“.

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel 4c:

  „Artikkel 4c
  Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanike suhtes kohaldatavad üleminekumeetmed

  1.   Kuni 8. septembrini 2022 (kaasa arvatud) kohaldatakse I lisa (FCL-osa) punktis FCL.825 sätestatud instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke (EIR) omanike suhtes järgmist:






  a) | neil on õigus jätkata oma instrumentaal-marsruutlennupädevusmärkest tulenevate õiguste kasutamist; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel 4c:

„Artikkel 4c

Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanike suhtes kohaldatavad üleminekumeetmed

1.   Kuni 8. septembrini 2022 (kaasa arvatud) kohaldatakse I lisa (FCL-osa) punktis FCL.825 sätestatud instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke (EIR) omanike suhtes järgmist:

a)

neil on õigus jätkata oma instrumentaal-marsruutlennupädevusmärkest tulenevate õiguste kasutamist;

| b) | neil on õigus instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget pikendada või selle kehtivus taastada vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) (*3) punkti FCL.825 alapunktile g; |
| --- | --- |

b)

neil on õigus instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget pikendada või selle kehtivus taastada vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) (*3) punkti FCL.825 alapunktile g;

| c) | nende puhul võetakse täielikult arvesse I lisa (FCL-osa) punkti FCL.835 alapunkti c alapunkti 2 alapunktides i ja ii sätestatud koolitusnõuete täitmist, kui nad taotlevad I lisa (FCL-osa) punkti FCL.835 kohase instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) väljaandmist ning |
| --- | --- |

c)

nende puhul võetakse täielikult arvesse I lisa (FCL-osa) punkti FCL.835 alapunkti c alapunkti 2 alapunktides i ja ii sätestatud koolitusnõuete täitmist, kui nad taotlevad I lisa (FCL-osa) punkti FCL.835 kohase instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) väljaandmist ning

| d) | nende puhul loetakse täidetuks kõik I lisas (FCL-osa) instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanike suhtes kohaldatavad nõuded. |
| --- | --- |

d)

nende puhul loetakse täidetuks kõik I lisas (FCL-osa) instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanike suhtes kohaldatavad nõuded.

2.   Alates 8. septembrist 2021 võib jätkata lõikes 1 osutatud instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke koolituskursusi, mida on alustatud enne nimetatud kuupäeva, ning neid käsitatakse instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) saamiseks korraldatavate koolituskursustena. Instrumentaallennu algpädevusmärke saamiseks korraldatava koolituskursuse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsioon teeb taotleja hindamise põhjal kindlaks, kui suurt osa instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke saamiseks läbitud koolitusest on instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) väljaandmisel võimalik arvesse võtta.

3.   Instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) taotlejate puhul, kes on enne 8. septembrit 2021 sooritanud instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke saamiseks nõutava teoreetiliste teadmiste eksami vastavalt punkti FCL.825 alapunktile d, loetakse täidetuks kõik instrumentaallennu algpädevusmärkega seotud teooriaõppe ja teoorieksami nõuded.

(*3)  Komisjoni 4. märtsi 2020. aasta delegeeritud määrus (EL), (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).“
  "

*3

| 5) | Artikkel 11c asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11c
  Üleminekumeetmed
  Liikmesriigid peavad tegema järgmist:






  a) | edastama hiljemalt 8. aprilliks 2021 EASA-le kõik dokumendid, mis on seotud selliste organisatsioonide üle tehtava järelevalvega, kes pakuvad määrusele (EL) 2018/395 ja rakendusmääruse (EL) 2018/1976 kohast koolitust piloodilubade saamiseks ning kelle jaoks EASA on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 (*4) artiklile 78 pädev asutus; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikkel 11c asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11c

Üleminekumeetmed

Liikmesriigid peavad tegema järgmist:

a)

edastama hiljemalt 8. aprilliks 2021 EASA-le kõik dokumendid, mis on seotud selliste organisatsioonide üle tehtava järelevalvega, kes pakuvad määrusele (EL) 2018/395 ja rakendusmääruse (EL) 2018/1976 kohast koolitust piloodilubade saamiseks ning kelle jaoks EASA on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 (*4) artiklile 78 pädev asutus;

| b) | viima koostöös EASAga lõpule enne 8. aprilli 2020 algatatud sertifitseerimismenetlused ja andma välja sertifikaadi, mille alusel EASA hakkab täitma kõiki oma ülesandeid asjaomaste sertifitseeritud organisatsioonide pädeva asutusena. |
| --- | --- |

b)

viima koostöös EASAga lõpule enne 8. aprilli 2020 algatatud sertifitseerimismenetlused ja andma välja sertifikaadi, mille alusel EASA hakkab täitma kõiki oma ülesandeid asjaomaste sertifitseeritud organisatsioonide pädeva asutusena.

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).“
  "

*4

| 6) | Artikli 12 lõige 2a jäetakse välja. |
| --- | --- |

6)

Artikli 12 lõige 2a jäetakse välja.

| 7) | Artikli 12 lõikes 4 asendatakse kuupäev „20. juunini 2020“ kuupäevaga „20. juunini 2021“. |
| --- | --- |

7)

Artikli 12 lõikes 4 asendatakse kuupäev „20. juunini 2020“ kuupäevaga „20. juunini 2021“.

| 8) | I lisa (FCL-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

8)

I lisa (FCL-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 9) | IV lisa (MED-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

9)

IV lisa (MED-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

| 10) | VI lisa (ARA-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale. |
| --- | --- |

10)

VI lisa (ARA-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

| 11) | VII lisa (ORA-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale. |
| --- | --- |

11)

VII lisa (ORA-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

| 12) | VIII lisa (DTO-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale. |
| --- | --- |

12)

VIII lisa (DTO-osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale.

Artikkel 2

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 8. aprillist 2020.

3.   Erandina lõikest 2 kohaldatakse alates 8. septembrist 2021 järgmisi sätteid:

| a) | I lisa punkti 1 alapunkt e, punkti 4 alapunkt b, punktid 5–7, punktid 32 ja 34, punkti 36 alapunkt d, punkti 40 alapunkt a, punktid 41, 42, 44, 46–48, punkti 52 alapunkt f, punkti 53 alapunktid a–c, e ja f, punktid 54 ja 55, punkti 56 alapunktid a–c ja punkt 57; |
| --- | --- |

a)

I lisa punkti 1 alapunkt e, punkti 4 alapunkt b, punktid 5–7, punktid 32 ja 34, punkti 36 alapunkt d, punkti 40 alapunkt a, punktid 41, 42, 44, 46–48, punkti 52 alapunkt f, punkti 53 alapunktid a–c, e ja f, punktid 54 ja 55, punkti 56 alapunktid a–c ja punkt 57;

| b) | II lisa punkt b; |
| --- | --- |

b)

II lisa punkt b;

| c) | III lisa punkti 10 alapunkti d alapunkt ii. |
| --- | --- |

c)

III lisa punkti 10 alapunkti d alapunkt ii.

4.   Erandina lõikest 2 kohaldatakse artikli 1 punkti 7 ja I lisa punkti 49, punkti 53 alapunkti d ning punkti 58 alapunkte b, d ja e alates käesoleva määruse jõustumise päevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 13. märtsi 2018. aasta määrus (EL) 2018/395, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 10).

3

(4)  Komisjoni 14. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1976, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64).

4

(5)  Üldlennunduse pilootide lihtsam juurdepääs instrumentaallennureeglite (IFR) järgi toimuvatele lendudele ning õhupalli- ja purilennukilubade väljaandmise nõuete muutmine (arvamus nr 1/2019, osad A ja B, 19.2.2019), kättesaadav aadressil: https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions.

5

---

I LISA

Määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkti FCL.010 muudetakse järgmiselt:






  a) | mõiste „õhulaev“ määratlus asendatakse järgmisega:

  „
  „õhulaev“ – jõuseadmega õhust kergem õhusõiduk, välja arvatud kuumaõhulaevad, mida vastavalt komisjoni määruse (EL) 2018/395 artikli 2 lõikele 7 käsitatakse õhupallidena;“; |
| --- | --- | --- |

1)

punkti FCL.010 muudetakse järgmiselt:

a)

mõiste „õhulaev“ määratlus asendatakse järgmisega:

„
  „õhulaev“ – jõuseadmega õhust kergem õhusõiduk, välja arvatud kuumaõhulaevad, mida vastavalt komisjoni määruse (EL) 2018/395 artikli 2 lõikele 7 käsitatakse õhupallidena;“;

| b) | mõiste „lennuaeg“ määratlus asendatakse järgmisega:

  „
  „lennuaeg“ – | lennukite, fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul ajavahemik õhusõiduki stardiks liikuma hakkamise algusest kuni lõpliku peatumiseni pärast lennu lõppemist; |
| --- | --- | --- |

b)

mõiste „lennuaeg“ määratlus asendatakse järgmisega:

„
  „lennuaeg“ –

lennukite, fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul ajavahemik õhusõiduki stardiks liikuma hakkamise algusest kuni lõpliku peatumiseni pärast lennu lõppemist;

| | kopterite puhul ajavahemik kopteri tiivikulabade pöörlema hakkamisest kuni kopteri lõpliku peatumise ja tiivikulabade seiskumiseni pärast lennu lõppemist; |
| --- | --- |

kopterite puhul ajavahemik kopteri tiivikulabade pöörlema hakkamisest kuni kopteri lõpliku peatumise ja tiivikulabade seiskumiseni pärast lennu lõppemist;

| | õhulaevade puhul ajavahemik õhulaeva masti küljest õhkutõusu eesmärgil vabastamisest kuni õhulaeva lõpliku peatumise ja masti külge kinnitamiseni pärast lennu lõppemist;“; |
| --- | --- |

õhulaevade puhul ajavahemik õhulaeva masti küljest õhkutõusu eesmärgil vabastamisest kuni õhulaeva lõpliku peatumise ja masti külge kinnitamiseni pärast lennu lõppemist;“;

| c) | mõiste „mootorpurilennuk“ määratlus asendatakse järgmisega:

  „
  „mootorpurilennuk“ – ühe või mitme mootoriga purilennuk, millel seisatud mootori(te)ga olekus on purilennuki omadused;“; |
| --- | --- |

c)

mõiste „mootorpurilennuk“ määratlus asendatakse järgmisega:

„
  „mootorpurilennuk“ – ühe või mitme mootoriga purilennuk, millel seisatud mootori(te)ga olekus on purilennuki omadused;“;

| d) | mõiste „fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk“ määratlus asendatakse järgmisega:

  „
  „fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk (TMG)“ – mootorpurilennukite eriklass, millel on püsipaigaldusega mittesissetõmmatav mootor ning mittesissetõmmatav propeller, v.a juhul, kui pärast määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohast sertifitseerimisprotsessi on kindlaks määratud teisiti. Selline lennuk suudab vastavalt lennukäsiraamatule startida ja õhku tõusta oma mootori jõul;“; |
| --- | --- |

d)

mõiste „fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk“ määratlus asendatakse järgmisega:

„
  „fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk (TMG)“ – mootorpurilennukite eriklass, millel on püsipaigaldusega mittesissetõmmatav mootor ning mittesissetõmmatav propeller, v.a juhul, kui pärast määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohast sertifitseerimisprotsessi on kindlaks määratud teisiti. Selline lennuk suudab vastavalt lennukäsiraamatule startida ja õhku tõusta oma mootori jõul;“;

| e) | lisatakse järgmised mõisted:






  i) | „„instrumentaallennureeglite kohane (IFR) marsruutlend“ – instrumentaallennureeglite kohase (IFR) lennu etapp, mis algab pärast IFR-väljumisprotseduuri lõpuleviimist ja lõpeb IFR-lähenemisprotseduuri alustamisel;“ ning |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmised mõisted:

i)

„„instrumentaallennureeglite kohane (IFR) marsruutlend“ – instrumentaallennureeglite kohase (IFR) lennu etapp, mis algab pärast IFR-väljumisprotseduuri lõpuleviimist ja lõpeb IFR-lähenemisprotseduuri alustamisel;“ ning

| ii) | „„piloteerimine piiratud arvu mõõteriistade järgi“ – positsiooni kindlaksmääramine varumõõteriistade näidu järgi pärast suuna ja positsiooni määramise põhisüsteemi riket;“; |
| --- | --- |

ii)

„„piloteerimine piiratud arvu mõõteriistade järgi“ – positsiooni kindlaksmääramine varumõõteriistade näidu järgi pärast suuna ja positsiooni määramise põhisüsteemi riket;“;

| f) | järgmised määratlused jäetakse välja: | „õhupalliklass“ ja |
| --- | --- | --- |

f)

järgmised määratlused jäetakse välja:

„õhupalliklass“ ja

| | „õhupalligrupp“; |
| --- | --- |

„õhupalligrupp“;

| 2) | punkti FCL.015 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Piloodilubade ning nendega seotud pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmise, pikendamise, taastamise ning muutmise taotlused esitatakse pädevale asutusele tema määratud vormis ja viisil. Taotlusele tuleb lisada tõendid selle kohta, et taotleja vastab loa või tunnistuse ning nendega seotud pädevusmärgete või kinnituste väljaandmise, pikendamise või taastamise tingimustele, mis on sätestatud käesolevas lisas (FCL-osa) ja IV lisas (MED-osa).“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

punkti FCL.015 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Piloodilubade ning nendega seotud pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmise, pikendamise, taastamise ning muutmise taotlused esitatakse pädevale asutusele tema määratud vormis ja viisil. Taotlusele tuleb lisada tõendid selle kohta, et taotleja vastab loa või tunnistuse ning nendega seotud pädevusmärgete või kinnituste väljaandmise, pikendamise või taastamise tingimustele, mis on sätestatud käesolevas lisas (FCL-osa) ja IV lisas (MED-osa).“;

| b) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Kui käesolevas lisas ei ole kindlaks määratud teisiti, teeb pädev asutus loa, pädevusmärke või tunnistusega antavate õiguste piiramise või laiendamise kohta loale või tunnistusele vastava märke.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Kui käesolevas lisas ei ole kindlaks määratud teisiti, teeb pädev asutus loa, pädevusmärke või tunnistusega antavate õiguste piiramise või laiendamise kohta loale või tunnistusele vastava märke.“;

| c) | alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Loaomanik esitab alapunkti a kohase taotluse selle liikmesriigi määratud pädevale asutusele, kus asjaomane luba kas kooskõlas käesoleva lisa (FCL-osa), komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisaga (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) välja anti.“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Loaomanik esitab alapunkti a kohase taotluse selle liikmesriigi määratud pädevale asutusele, kus asjaomane luba kas kooskõlas käesoleva lisa (FCL-osa), komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisaga (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) välja anti.“;

| d) | lisatakse alapunktid e ja f:






  „e) | Loaomanik, kellele on välja antud käesoleva lisa (FCL-osa) kohane luba, võib esitada teise liikmesriigi määratud pädevale asutusele kõigi talle välja antud lubade puhul taotluse pädeva asutuse vahetamiseks, nagu on sätestatud alapunktis d. |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse alapunktid e ja f:

„e)

Loaomanik, kellele on välja antud käesoleva lisa (FCL-osa) kohane luba, võib esitada teise liikmesriigi määratud pädevale asutusele kõigi talle välja antud lubade puhul taotluse pädeva asutuse vahetamiseks, nagu on sätestatud alapunktis d.

| f) | Taotleja peab loa, pädevusmärke või tunnistuse saamiseks esitama taotluse hiljemalt kuus kuud pärast lennueksami või atesteerimise edukat läbimist.“; |
| --- | --- |

f)

Taotleja peab loa, pädevusmärke või tunnistuse saamiseks esitama taotluse hiljemalt kuus kuud pärast lennueksami või atesteerimise edukat läbimist.“;

| 3) | punkti FCL.020 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Esimese soololennu ajaks peab piloodiõpilane olema vähemalt 16-aastane.“; |
| --- | --- | --- |

3)

punkti FCL.020 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Esimese soololennu ajaks peab piloodiõpilane olema vähemalt 16-aastane.“;

| 4) | punkti FCL.025 alapunkti c alapunkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | kergõhusõidukipiloodi loa või erapiloodi loa väljaandmisel 24 kuud;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

punkti FCL.025 alapunkti c alapunkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

kergõhusõidukipiloodi loa või erapiloodi loa väljaandmisel 24 kuud;“;

| b) | alapunktid ii ja iii asendatakse järgmisega:






  „ii) | ametipiloodi loa või instrumentaallennupädevusmärke (IR) väljaandmisel 36 kuud; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunktid ii ja iii asendatakse järgmisega:

„ii)

ametipiloodi loa või instrumentaallennupädevusmärke (IR) väljaandmisel 36 kuud;

| iii) | instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) väljaandmisel määramata aja jooksul. |
| --- | --- |

iii)

instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) väljaandmisel määramata aja jooksul.

Alapunktides i ja ii nimetatud tähtaegu arvestatakse päevast, mil piloot on edukalt sooritanud alapunkti b alapunkti 2 kohase teooriaeksami.“;

| 5) | punktile FCL.030 lisatakse alapunkt c:






  „c) | Instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) väljaandmise korral peab lennueksamit sooritada sooviv taotleja esmalt läbima kõik koolitusmoodulid ja tal peab olema sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni soovitus lennueksami tegemiseks. Sertifitseeritud koolitusorganisatsioon teeb tema koolitusdokumendid kättesaadavaks kontrollpiloodile.“; |
| --- | --- | --- |

5)

punktile FCL.030 lisatakse alapunkt c:

„c)

Instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) väljaandmise korral peab lennueksamit sooritada sooviv taotleja esmalt läbima kõik koolitusmoodulid ja tal peab olema sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni soovitus lennueksami tegemiseks. Sertifitseeritud koolitusorganisatsioon teeb tema koolitusdokumendid kättesaadavaks kontrollpiloodile.“;

| 6) | punkti FCL.035 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Teoreetiliste teadmiste arvestamine






  1) | Liinipiloodi loa saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanud taotleja puhul loetakse täidetuks sama õhusõidukiliigi kergõhusõiduki piloodiloa, erapiloodiloa, ametipiloodi loa ning (kui tegu ei ole kopteriga) instrumentaallennupädevusmärke ja instrumentaallennu algpädevusmärke teoreetiliste teadmiste nõuded. |
| --- | --- | --- | --- |

6)

punkti FCL.035 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Teoreetiliste teadmiste arvestamine

1)

Liinipiloodi loa saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanud taotleja puhul loetakse täidetuks sama õhusõidukiliigi kergõhusõiduki piloodiloa, erapiloodiloa, ametipiloodi loa ning (kui tegu ei ole kopteriga) instrumentaallennupädevusmärke ja instrumentaallennu algpädevusmärke teoreetiliste teadmiste nõuded.

| 2) | Ametipiloodi loa saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanud taotleja puhul loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded, mis tuleb täita järgmiste lubade saamiseks:






  i) | sama õhusõidukiliigi kergõhusõidukipiloodi luba; |
| --- | --- | --- |

2)

Ametipiloodi loa saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanud taotleja puhul loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded, mis tuleb täita järgmiste lubade saamiseks:

i)

sama õhusõidukiliigi kergõhusõidukipiloodi luba;

| ii) | sama õhusõidukiliigi erapiloodi luba ja |
| --- | --- |

ii)

sama õhusõidukiliigi erapiloodi luba ja

| iii) | instrumentaallennu algpädevusmärke puhul teoreetiliste teadmiste nõuded side valdkonnas. Sel juhul arvestatakse instrumentaallennupädevusega seotud teoreetiliste teadmiste nõudeid vaid eeldusel, et asjaomased teadmised omandati vastavalt punktile FCL.310, nagu seda kohaldatakse alates 20. detsembrist 2019. |
| --- | --- |

iii)

instrumentaallennu algpädevusmärke puhul teoreetiliste teadmiste nõuded side valdkonnas. Sel juhul arvestatakse instrumentaallennupädevusega seotud teoreetiliste teadmiste nõudeid vaid eeldusel, et asjaomased teadmised omandati vastavalt punktile FCL.310, nagu seda kohaldatakse alates 20. detsembrist 2019.

| 3) | Sellise instrumentaallennupädevuse omaniku või taotleja puhul, kes on edukalt sooritanud instrumentaallennu teooriaeksami ühe õhusõidukiliigi kohta, loetakse täies ulatuses täidetuks ka järgmiste õhusõidukiliikide instrumentaallennu teooriaõppe ja teooriaeksami nõuded:






  i) | mõne muu õhusõidukiliigi instrumentaallennupädevus ja |
| --- | --- | --- |

3)

Sellise instrumentaallennupädevuse omaniku või taotleja puhul, kes on edukalt sooritanud instrumentaallennu teooriaeksami ühe õhusõidukiliigi kohta, loetakse täies ulatuses täidetuks ka järgmiste õhusõidukiliikide instrumentaallennu teooriaõppe ja teooriaeksami nõuded:

i)

mõne muu õhusõidukiliigi instrumentaallennupädevus ja

| ii) | instrumentaallennu algpädevusmärge. |
| --- | --- |

ii)

instrumentaallennu algpädevusmärge.

| 4) | Piloodiloa omaniku puhul loetakse täidetuks mõne muu õhusõidukiliigi loa saamiseks tehtud teooriaõppe ja teooriaeksami nõuded vastavalt käesoleva osa 1. liitele. Sarnaselt arvestatakse nõuete täitmist nende piloodiloa taotlejate puhul, kes on varem edukalt sooritanud teooriaeksamid sama loa väljaandmiseks muus õhusõidukiliigis, kui asjaomane teooriaeksam jääb punkti FCL.025 alapunktis c märgitud kehtivusaja piiresse. |
| --- | --- |

4)

Piloodiloa omaniku puhul loetakse täidetuks mõne muu õhusõidukiliigi loa saamiseks tehtud teooriaõppe ja teooriaeksami nõuded vastavalt käesoleva osa 1. liitele. Sarnaselt arvestatakse nõuete täitmist nende piloodiloa taotlejate puhul, kes on varem edukalt sooritanud teooriaeksamid sama loa väljaandmiseks muus õhusõidukiliigis, kui asjaomane teooriaeksam jääb punkti FCL.025 alapunktis c märgitud kehtivusaja piiresse.

| 5) | Erandina alapunkti b alapunktist 3 arvestatakse lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanikul, kes on läbinud kompetentsuspõhise instrumentaallennupädevuse moodulkursuse, teiste õhusõidukiliikide instrumentaallennupädevuse teoreetiliste teadmiste ja teooriaeksami nõuded täielikult täidetuks vaid juhul, kui ta on lisaks läbinud punkti FCL.720.A alapunkti b alapunkti 2 alapunktiga i ette nähtud kursuse instrumentaallennureeglite (IFR) osa teooriaõppe ja teooriaeksami.“; |
| --- | --- |

5)

Erandina alapunkti b alapunktist 3 arvestatakse lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanikul, kes on läbinud kompetentsuspõhise instrumentaallennupädevuse moodulkursuse, teiste õhusõidukiliikide instrumentaallennupädevuse teoreetiliste teadmiste ja teooriaeksami nõuded täielikult täidetuks vaid juhul, kui ta on lisaks läbinud punkti FCL.720.A alapunkti b alapunkti 2 alapunktiga i ette nähtud kursuse instrumentaallennureeglite (IFR) osa teooriaõppe ja teooriaeksami.“;

| 7) | punkti FCL.055 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti d sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „d) | Erinõuded instrumentaallennupädevusmärget (IR) omavatele isikutele. Erandina eespool esitatud punktidest peavad instrumentaallennupädevusmärget omavad isikud tõendama inglise keele oskust asjakohasel tasemel vastavalt käesoleva lisa 2. liitele.“; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

punkti FCL.055 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti d sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„d)

Erinõuded instrumentaallennupädevusmärget (IR) omavatele isikutele. Erandina eespool esitatud punktidest peavad instrumentaallennupädevusmärget omavad isikud tõendama inglise keele oskust asjakohasel tasemel vastavalt käesoleva lisa 2. liitele.“;

| b) | alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Instrumentaallennupädevusmärget omavate isikute inglise keele oskuse tõendamiseks kasutatakse mis tahes pädeva asutuse kehtestatud hindamismetoodikat.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Instrumentaallennupädevusmärget omavate isikute inglise keele oskuse tõendamiseks kasutatakse mis tahes pädeva asutuse kehtestatud hindamismetoodikat.“;

| 8) | punkti FCL.060 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt a jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

8)

punkti FCL.060 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt a jäetakse välja;

| b) | alapunkti b sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „b) | Lennukid, kopterid, vertikaalstardiga õhusõidukid ja õhulaevad. Piloodil on lubatud äriliseks lennutranspordiks kasutatavat õhusõidukit juhtida või reisijaid vedada vastavalt järgmistele tingimustele:“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkti b sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„b)

Lennukid, kopterid, vertikaalstardiga õhusõidukid ja õhulaevad. Piloodil on lubatud äriliseks lennutranspordiks kasutatavat õhusõidukit juhtida või reisijaid vedada vastavalt järgmistele tingimustele:“;

| 9) | punkti FCL.065 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Vanus 65 aastat. 65-aastane või vanem piloodiloa omanik ei tohi tegutseda ärilises lennutranspordis kasutatava õhusõiduki piloodina.“; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

punkti FCL.065 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Vanus 65 aastat. 65-aastane või vanem piloodiloa omanik ei tohi tegutseda ärilises lennutranspordis kasutatava õhusõiduki piloodina.“;

| b) | alapunkt c jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

alapunkt c jäetakse välja;

| 10) | punkt FCL.100 asendatakse järgmisega:

  „
  FCL.100 Kergõhusõidukipiloodi luba – vanuse alammäär

  Lennukite ja kopterite kergõhusõiduki piloodiloa taotleja peab olema vähemalt 17-aastane.“; |
| --- | --- |

10)

punkt FCL.100 asendatakse järgmisega:

„
  FCL.100 Kergõhusõidukipiloodi luba – vanuse alammäär

Lennukite ja kopterite kergõhusõiduki piloodiloa taotleja peab olema vähemalt 17-aastane.“;

| 11) | punkt FCL.120 asendatakse järgmisega:

  „
  FCL.120 Kergõhusõidukipiloodi luba – teooriaeksam

  Kergõhusõidukipiloodi loa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset, läbides selleks eksamid järgmistes valdkondades:






  a) | üldteemad:






  — | lennundusõigus, |
| --- | --- | --- | --- |

11)

punkt FCL.120 asendatakse järgmisega:

„
  FCL.120 Kergõhusõidukipiloodi luba – teooriaeksam

Kergõhusõidukipiloodi loa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset, läbides selleks eksamid järgmistes valdkondades:

a)

üldteemad:

—

lennundusõigus,

| — | inimvõimed, |
| --- | --- |

—

inimvõimed,

| — | meteoroloogia, |
| --- | --- |

—

meteoroloogia,

| — | side ja |
| --- | --- |

—

side ja

| — | navigeerimine; |
| --- | --- |

—

navigeerimine;

| b) | eri õhusõidukiliikidega seotud konkreetsed teemad:






  — | aerodünaamika alused, |
| --- | --- | --- |

b)

eri õhusõidukiliikidega seotud konkreetsed teemad:

—

aerodünaamika alused,

| — | käitamisprotseduurid, |
| --- | --- |

—

käitamisprotseduurid,

| — | õhusõiduki tehnilised võimalused ja lennu planeerimine; |
| --- | --- |

—

õhusõiduki tehnilised võimalused ja lennu planeerimine;

| — | üldteadmised õhusõidukitest.“; |
| --- | --- |

—

üldteadmised õhusõidukitest.“;

| 12) | punkti FCL.110.A alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Erinõuded taotlejatele, kellel on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennuki piloodiluba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega. Kerglennukipiloodi loa taotlejad, kellel on purilennuki piloodiluba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega, peavad olema alates fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki lisaloa saamisest lennanud vähemalt 21 tundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil ning vastama punkti FCL.135.A alapunktis a lennukite suhtes kehtestatud nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

12)

punkti FCL.110.A alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Erinõuded taotlejatele, kellel on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennuki piloodiluba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega. Kerglennukipiloodi loa taotlejad, kellel on purilennuki piloodiluba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega, peavad olema alates fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki lisaloa saamisest lennanud vähemalt 21 tundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil ning vastama punkti FCL.135.A alapunktis a lennukite suhtes kehtestatud nõuetele.“;

| 13) | punktile FCL.135.A lisatakse alapunkt c:






  „c) | Taotlejate puhul, kes soovivad laiendada kerglennukipiloodi loa õigusi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukile ja kellel on ka komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohane purilennuki piloodiluba, loetakse täidetuks kõik alapunktis a sätestatud nõuded.“; |
| --- | --- | --- |

13)

punktile FCL.135.A lisatakse alapunkt c:

„c)

Taotlejate puhul, kes soovivad laiendada kerglennukipiloodi loa õigusi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukile ja kellel on ka komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohane purilennuki piloodiluba, loetakse täidetuks kõik alapunktis a sätestatud nõuded.“;

| 14) | B alajao 4. ja 5. jagu jäetakse välja; |
| --- | --- |

14)

B alajao 4. ja 5. jagu jäetakse välja;

| 15) | C alajao pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  ERAPILOODILUBA (PPL)
  “; |
| --- | --- |

15)

C alajao pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  ERAPILOODILUBA (PPL)
  “;

| 16) | punkt FCL.200 asendatakse järgmisega:

  „
  FCL.200 Vanuse alammäär

  Erapiloodiloa taotleja peab olema vähemalt 17-aastane.“; |
| --- | --- |

16)

punkt FCL.200 asendatakse järgmisega:

„
  FCL.200 Vanuse alammäär

Erapiloodiloa taotleja peab olema vähemalt 17-aastane.“;

| 17) | Punkti FCL.210 alapunktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | Erapiloodiloa taotlejad peavad läbima koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis. |
| --- | --- | --- |

17)

Punkti FCL.210 alapunktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

Erapiloodiloa taotlejad peavad läbima koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis.

| b) | Kursus peab hõlmama teoreetilisi teadmisi ja lennuõpet vastavalt taotletava erapiloodiloaga antavatele õigustele.“; |
| --- | --- |

b)

Kursus peab hõlmama teoreetilisi teadmisi ja lennuõpet vastavalt taotletava erapiloodiloaga antavatele õigustele.“;

| 18) | punkt FCL.215 asendatakse järgmisega:

  „
  FCL.215 Teooriaeksam

  Erapiloodiloa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset, läbides selleks eksamid järgmistes valdkondades:






  a) | üldteemad:






  — | lennundusõigus; |
| --- | --- | --- | --- |

18)

punkt FCL.215 asendatakse järgmisega:

„
  FCL.215 Teooriaeksam

Erapiloodiloa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset, läbides selleks eksamid järgmistes valdkondades:

a)

üldteemad:

—

lennundusõigus;

| — | inimvõimed; |
| --- | --- |

—

inimvõimed;

| — | meteoroloogia; |
| --- | --- |

—

meteoroloogia;

| — | side ning |
| --- | --- |

—

side ning

| — | navigeerimine; |
| --- | --- |

—

navigeerimine;

| b) | eri õhusõidukiliikidega seotud konkreetsed teemad:






  — | aerodünaamika alused; |
| --- | --- | --- |

b)

eri õhusõidukiliikidega seotud konkreetsed teemad:

—

aerodünaamika alused;

| — | käitamisprotseduurid; |
| --- | --- |

—

käitamisprotseduurid;

| — | lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine; |
| --- | --- |

—

lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine;

| — | üldteadmised õhusõidukitest.“; |
| --- | --- |

—

üldteadmised õhusõidukitest.“;

| 19) | punkti FCL.235 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Erapiloodiloa taotleja peab sooritama lennueksami, et tõendada oma suutlikkust tegutseda vastavat liiki õhusõiduki kaptenina ja et ta on omandanud teadmised selle kohta, kuidas teostada asjakohaseid protseduure ja manöövreid talle antavatele õigustele vastava kompetentsusega.“; |
| --- | --- | --- | --- |

19)

punkti FCL.235 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Erapiloodiloa taotleja peab sooritama lennueksami, et tõendada oma suutlikkust tegutseda vastavat liiki õhusõiduki kaptenina ja et ta on omandanud teadmised selle kohta, kuidas teostada asjakohaseid protseduure ja manöövreid talle antavatele õigustele vastava kompetentsusega.“;

| b) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Lennueksami sooritamiseks peab taotleja olema läbinud lennuõppe lennueksamil kasutatava õhusõidukiklassi või -tüübi kohta.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Lennueksami sooritamiseks peab taotleja olema läbinud lennuõppe lennueksamil kasutatava õhusõidukiklassi või -tüübi kohta.“;

| 20) | punkti FCL.210.A alapunkti c muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „c) | Erinõuded taotlejatele, kellel on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennukipiloodi luba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega. Lennuki erapiloodiloa taotlejad, kellel on purilennukipiloodi luba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega, peavad olema lennanud:“; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

punkti FCL.210.A alapunkti c muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„c)

Erinõuded taotlejatele, kellel on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennukipiloodi luba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega. Lennuki erapiloodiloa taotlejad, kellel on purilennukipiloodi luba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega, peavad olema lennanud:“;

| b) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | pärast fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õiguse saamist vähemalt 24 lennutundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil ja“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

pärast fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õiguse saamist vähemalt 24 lennutundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil ja“;

| 21) | punkti FCL.210.As alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Taotlejate puhul, kellel on komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohaselt välja antud õhupallipiloodiluba ja kes omavad kuumaõhulaevade juhtimise kvalifikatsiooni, võetakse arvesse 10 % kogu lennuajast (kuid mitte üle viie tunni) nimetatud õhulaevade kaptenina.“; |
| --- | --- | --- |

21)

punkti FCL.210.As alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Taotlejate puhul, kellel on komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohaselt välja antud õhupallipiloodiluba ja kes omavad kuumaõhulaevade juhtimise kvalifikatsiooni, võetakse arvesse 10 % kogu lennuajast (kuid mitte üle viie tunni) nimetatud õhulaevade kaptenina.“;

| 22) | C alajao 5. ja 6. jagu jäetakse välja; |
| --- | --- |

22)

C alajao 5. ja 6. jagu jäetakse välja;

| 23) | punkt FCL.600 asendatakse järgmisega:

  „
  FCL.600 IR – üldist

  Kui punktis FCL.835 ei ole sätestatud teisiti, võivad instrumentaallennureeglite kohaseid lende lennuki, kopteri, õhulaeva või vertikaalstardiga õhusõidukiga teha üksnes sellised erapiloodiloa, ametipiloodiloa, teise piloodi loa ja liinipiloodiloa omanikud, kellel on vastava õhusõidukiliigi instrumentaallennupädevusmärge; vastava õhusõidukiliigi instrumentaallennupädevusmärke puudumise korral võivad eespool nimetatud lubade omanikud selliseid lende teha vaid juhul, kui nad sooritavad lennueksamit või saavad lennuõpet koos instruktoriga.“; |
| --- | --- |

23)

punkt FCL.600 asendatakse järgmisega:

„
  FCL.600 IR – üldist

Kui punktis FCL.835 ei ole sätestatud teisiti, võivad instrumentaallennureeglite kohaseid lende lennuki, kopteri, õhulaeva või vertikaalstardiga õhusõidukiga teha üksnes sellised erapiloodiloa, ametipiloodiloa, teise piloodi loa ja liinipiloodiloa omanikud, kellel on vastava õhusõidukiliigi instrumentaallennupädevusmärge; vastava õhusõidukiliigi instrumentaallennupädevusmärke puudumise korral võivad eespool nimetatud lubade omanikud selliseid lende teha vaid juhul, kui nad sooritavad lennueksamit või saavad lennuõpet koos instruktoriga.“;

| 24) | punktile FCL.620 lisatakse alapunkt c:






  „c) | Kui taotleja on mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennupädevusmärke saamiseks sooritanud lennueksami sellisel mitme mootoriga ühepiloodilennukil, mille puhul nõutakse klassipädevusmärget, lisatakse ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaallennupädevusmärge kõikidele ühe mootoriga õhusõidukite klassi- või tüübipädevusmärgetele, mis asjaomasele taotlejale on välja antud.“; |
| --- | --- | --- |

24)

punktile FCL.620 lisatakse alapunkt c:

„c)

Kui taotleja on mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennupädevusmärke saamiseks sooritanud lennueksami sellisel mitme mootoriga ühepiloodilennukil, mille puhul nõutakse klassipädevusmärget, lisatakse ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaallennupädevusmärge kõikidele ühe mootoriga õhusõidukite klassi- või tüübipädevusmärgetele, mis asjaomasele taotlejale on välja antud.“;

| 25) | punkti FCL.700 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Piloodiloa omanik võib õhusõiduki piloodina tegutseda vaid juhul, kui tal on kehtiv ja asjakohane klassi- või tüübipädevusmärge, välja arvatud järgmistel juhtudel:






  1) | kui ta kasutab kerglennukipiloodi loaga antavaid õigusi; |
| --- | --- | --- | --- |

25)

punkti FCL.700 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Piloodiloa omanik võib õhusõiduki piloodina tegutseda vaid juhul, kui tal on kehtiv ja asjakohane klassi- või tüübipädevusmärge, välja arvatud järgmistel juhtudel:

1)

kui ta kasutab kerglennukipiloodi loaga antavaid õigusi;

| 2) | kui ta sooritab lennueksamit või lennuoskuse tasemekontrolli klassi- või tüübipädevusmärke taastamiseks; |
| --- | --- |

2)

kui ta sooritab lennueksamit või lennuoskuse tasemekontrolli klassi- või tüübipädevusmärke taastamiseks;

| 3) | kui ta saab lennuõpet; |
| --- | --- |

3)

kui ta saab lennuõpet;

| 4) | kui talle on punkti FCL.820 kohaselt välja antud katselennupädevusmärge.“; |
| --- | --- |

4)

kui talle on punkti FCL.820 kohaselt välja antud katselennupädevusmärge.“;

| 26) | punktile FCL.725 lisatakse alapunkt f:






  „f) | Taotlejate puhul, kes soovivad laiendada komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohase purilennukipiloodiloa õigusi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukile, loetakse täidetuks kõik alapunktides a, b ja c sätestatud nõuded.“; |
| --- | --- | --- |

26)

punktile FCL.725 lisatakse alapunkt f:

„f)

Taotlejate puhul, kes soovivad laiendada komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohase purilennukipiloodiloa õigusi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukile, loetakse täidetuks kõik alapunktides a, b ja c sätestatud nõuded.“;

| 27) | punkti FCL.740.A muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti a alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4) | kui taotlejal on instrumentaallennu algpädevusmärge või lennuki instrumentaallennupädevusmärge, võib selle pikendamise ühendada klassi- või tüübipädevusmärke pikendamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolliga.“; |
| --- | --- | --- | --- |

27)

punkti FCL.740.A muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti a alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

„4)

kui taotlejal on instrumentaallennu algpädevusmärge või lennuki instrumentaallennupädevusmärge, võib selle pikendamise ühendada klassi- või tüübipädevusmärke pikendamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolliga.“;

| b) | alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Ühe kolbmootoriga lennukite klassipädevusmärked ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärked. Ühe kolbmootoriga ühepiloodilennukite klassipädevusmärgete või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärgete pikendamiseks peab taotleja tegema järgmist:“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Ühe kolbmootoriga lennukite klassipädevusmärked ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärked. Ühe kolbmootoriga ühepiloodilennukite klassipädevusmärgete või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärgete pikendamiseks peab taotleja tegema järgmist:“;

| c) | alapunktile b lisatakse alapunkt 5:






  „5) | Ühe mootoriga ühepiloodilennukite klassipädevusmärke pikendamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolli võib ühendada instrumentaallennu algpädevusmärke pikendamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolliga vastavalt punkti FCL.835 alapunkti g alapunktile 8.“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunktile b lisatakse alapunkt 5:

„5)

Ühe mootoriga ühepiloodilennukite klassipädevusmärke pikendamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolli võib ühendada instrumentaallennu algpädevusmärke pikendamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolliga vastavalt punkti FCL.835 alapunkti g alapunktile 8.“;

| 28) | punkti FCL.800 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Lennukipiloodiloa omanikud, kellel on lennukite või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite juhtimise õigus, võivad vigurlende teha vaid juhul, kui neil on käesoleva punkti kohane vigurlennupädevus.“; |
| --- | --- | --- | --- |

28)

punkti FCL.800 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Lennukipiloodiloa omanikud, kellel on lennukite või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite juhtimise õigus, võivad vigurlende teha vaid juhul, kui neil on käesoleva punkti kohane vigurlennupädevus.“;

| b) | alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | nad peavad pärast loa väljaandmist olema lennanud vähemalt 30 lennutundi kaptenina lennukitel või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel;“ |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

nad peavad pärast loa väljaandmist olema lennanud vähemalt 30 lennutundi kaptenina lennukitel või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel;“

| c) | alapunkti b alapunkti 2 alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | vähemalt viis tundi vigurlennuõpet lennukiga või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga, lennates mootori jõul.“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkti b alapunkti 2 alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

vähemalt viis tundi vigurlennuõpet lennukiga või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga, lennates mootori jõul.“;

| d) | alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Vigurlennu pädevusmärkega antud õigused kehtivad ainult lennukite või mootori jõul lendava fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite suhtes, sõltuvalt sellest, missugusel õhusõidukil alapunkti b alapunkti 1 ja alapunkti b alapunkti 2 alapunkti ii nõuded täideti. See piirang tühistatakse pärast asjakohase taotluse esitamist, kui piloot on lennukitel või mootori jõul lendava fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel edukalt sooritanud vähemalt kolm instruktoriga õppelendu, mille käigus on läbitud vigurlennukoolituse kogu kava.“; |
| --- | --- | --- |

d)

alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Vigurlennu pädevusmärkega antud õigused kehtivad ainult lennukite või mootori jõul lendava fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite suhtes, sõltuvalt sellest, missugusel õhusõidukil alapunkti b alapunkti 1 ja alapunkti b alapunkti 2 alapunkti ii nõuded täideti. See piirang tühistatakse pärast asjakohase taotluse esitamist, kui piloot on lennukitel või mootori jõul lendava fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel edukalt sooritanud vähemalt kolm instruktoriga õppelendu, mille käigus on läbitud vigurlennukoolituse kogu kava.“;

| e) | lisatakse alapunkt d:






  „d) | Selliste vigurlennupädevusmärke taotlejate suhtes, kellel on ka fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärge ja purilennukite edasijõudnute vigurlennuõigused koos komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.200 alapunktis d kindlaksmääratud õigustega, kohaldatakse järgmist:






  1) | nad vabastatakse ainult lennukite suhtes kohaldatava vigurlennupädevuse taotlemisest vastavalt alapunktile c, kui nad on lennukite puhul täitnud alapunkti b alapunkti 1 ja alapunkti b alapunkti 2 alapunkti ii nõuded, või |
| --- | --- | --- | --- |

e)

lisatakse alapunkt d:

„d)

Selliste vigurlennupädevusmärke taotlejate suhtes, kellel on ka fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärge ja purilennukite edasijõudnute vigurlennuõigused koos komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.200 alapunktis d kindlaksmääratud õigustega, kohaldatakse järgmist:

1)

nad vabastatakse ainult lennukite suhtes kohaldatava vigurlennupädevuse taotlemisest vastavalt alapunktile c, kui nad on lennukite puhul täitnud alapunkti b alapunkti 1 ja alapunkti b alapunkti 2 alapunkti ii nõuded, või

| 2) | nende puhul loetakse täidetuks kõik alapunkti b nõuded sellise vigurlennu pädevusmärke saamiseks, mis kehtib üksnes mootori jõul lendava fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite puhul. See piirang tühistatakse pärast vastava taotluse esitamist, kui piloot on läbinud alapunktis c osutatud koolituse.“; |
| --- | --- |

2)

nende puhul loetakse täidetuks kõik alapunkti b nõuded sellise vigurlennu pädevusmärke saamiseks, mis kehtib üksnes mootori jõul lendava fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite puhul. See piirang tühistatakse pärast vastava taotluse esitamist, kui piloot on läbinud alapunktis c osutatud koolituse.“;

| 29) | punkti FCL.805 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti b alapunkti 2 alapunkt iii asendatakse järgmisega:






  „iii) | viis tutvumislendu lennukiga õhku pukseeritaval purilennukil (välja arvatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohase purilennuki piloodiloa omanikud).“; |
| --- | --- | --- | --- |

29)

punkti FCL.805 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti b alapunkti 2 alapunkt iii asendatakse järgmisega:

„iii)

viis tutvumislendu lennukiga õhku pukseeritaval purilennukil (välja arvatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohase purilennuki piloodiloa omanikud).“;

| b) | lisatakse alapunkt g:






  „g) | Taotlejate puhul, kes soovivad saada käesoleva alapunkti kohast fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärget, loetakse täidetuks alapunkti b või alapunkti c nõuded (vastavalt vajadusele), kui neile on vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punktile SFCL.205 välja antud purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärge (vastavalt vajadusele), või kui nad vastavad kõikidele nõuetele, mis sellise pädevusmärke väljaandmiseks on vaja täita.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse alapunkt g:

„g)

Taotlejate puhul, kes soovivad saada käesoleva alapunkti kohast fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärget, loetakse täidetuks alapunkti b või alapunkti c nõuded (vastavalt vajadusele), kui neile on vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punktile SFCL.205 välja antud purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärge (vastavalt vajadusele), või kui nad vastavad kõikidele nõuetele, mis sellise pädevusmärke väljaandmiseks on vaja täita.“;

| 30) | punkti FCL.810 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti a muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Kui lennuki, fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki või õhulaeva puhul soovitakse kergõhusõidukipiloodi loast või erapiloodiloast tulenevaid õigusi kasutada visuaallennureeglite tingimustes öösel, peavad taotlejad olema kuni kuue kuu jooksul läbinud koolituskursuse deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab sisaldama järgmist:“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

30)

punkti FCL.810 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti a muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Kui lennuki, fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki või õhulaeva puhul soovitakse kergõhusõidukipiloodi loast või erapiloodiloast tulenevaid õigusi kasutada visuaallennureeglite tingimustes öösel, peavad taotlejad olema kuni kuue kuu jooksul läbinud koolituskursuse deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab sisaldama järgmist:“;

| ii) | lisatakse alapunkt 4:






  „4) | Taotlejate puhul, kes soovivad saada käesoleva alapunkti kohast lennukite või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite öölennupädevusmärget, loetakse täidetuks kõik alapunktides 1 ja 2 sätestatud nõuded, kui neile on vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punktile SFCL.210 välja antud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite öölennupädevusmärge või kui nad vastavad kõikidele nõuetele, mis sellise pädevusmärke väljaandmiseks on vaja täita.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse alapunkt 4:

„4)

Taotlejate puhul, kes soovivad saada käesoleva alapunkti kohast lennukite või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite öölennupädevusmärget, loetakse täidetuks kõik alapunktides 1 ja 2 sätestatud nõuded, kui neile on vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punktile SFCL.210 välja antud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite öölennupädevusmärge või kui nad vastavad kõikidele nõuetele, mis sellise pädevusmärke väljaandmiseks on vaja täita.“;

| b) | alapunkt c jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

alapunkt c jäetakse välja;

| 31) | punkti FCL.815 alapunkti a sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „a) | Õigused. Mäelennupädevusmärke omanikul on õigus lennata lennukite või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega selleks sobival mäestikualal, mille puhul liikmesriikide määratud asjaomased asutused nõuavad nimetatud pädevusmärke olemasolu.
  Kergõhusõidukipiloodi loa või erapiloodiloa omanikud, kellel on lennukite või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite juhtimise õigus, võivad omandada esmase mäelennupädevusmärke kas:“; |
| --- | --- | --- |

31)

punkti FCL.815 alapunkti a sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„a)

Õigused. Mäelennupädevusmärke omanikul on õigus lennata lennukite või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega selleks sobival mäestikualal, mille puhul liikmesriikide määratud asjaomased asutused nõuavad nimetatud pädevusmärke olemasolu.

Kergõhusõidukipiloodi loa või erapiloodiloa omanikud, kellel on lennukite või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite juhtimise õigus, võivad omandada esmase mäelennupädevusmärke kas:“;

| 32) | punkt FCL.825 jäetakse välja; |
| --- | --- |

32)

punkt FCL.825 jäetakse välja;

| 33) | punkt FCL.830 jäetakse välja; |
| --- | --- |

33)

punkt FCL.830 jäetakse välja;

| 34) | lisatakse punkt FCL.835:

  „
  FCL.835 Instrumentaallennu algpädevusmärge (BIR)







  a) | Õigused ja tingimused






  1) | Instrumentaallennu algpädevusmärke omanikul on õigus sooritada instrumentaallennureeglite kohaseid lende ühepiloodilennukitel, mille kohta talle on välja antud klassipädevusmärge, v.a kõrgtehnilised lennukid ja lennukivariandid, mille käitussobivuse andmetes on märgitud, et nende puhul on nõutav instrumentaallennupädevusmärge. |
| --- | --- | --- | --- |

34)

lisatakse punkt FCL.835:

„
  FCL.835 Instrumentaallennu algpädevusmärge (BIR)

a)

Õigused ja tingimused

1)

Instrumentaallennu algpädevusmärke omanikul on õigus sooritada instrumentaallennureeglite kohaseid lende ühepiloodilennukitel, mille kohta talle on välja antud klassipädevusmärge, v.a kõrgtehnilised lennukid ja lennukivariandid, mille käitussobivuse andmetes on märgitud, et nende puhul on nõutav instrumentaallennupädevusmärge.

| 2) | Instrumentaallennu algpädevusmärke kohaseid õigusi võib kasutada ainult kooskõlas punktiga FCL.205.A. |
| --- | --- |

2)

Instrumentaallennu algpädevusmärke kohaseid õigusi võib kasutada ainult kooskõlas punktiga FCL.205.A.

| 3) | Instrumentaallennu algpädevusmärke kohaseid õigusi võib öösel kasutada vaid juhul, kui piloodil on punkti FCL.810 kohane öölennupädevusmärge. |
| --- | --- |

3)

Instrumentaallennu algpädevusmärke kohaseid õigusi võib öösel kasutada vaid juhul, kui piloodil on punkti FCL.810 kohane öölennupädevusmärge.

| 4) | Mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärge kehtib ka selliste ühe mootoriga õhusõidukite suhtes, mille kohta piloodil on kehtiv ühe mootoriga õhusõiduki klassipädevusmärge. |
| --- | --- |

4)

Mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärge kehtib ka selliste ühe mootoriga õhusõidukite suhtes, mille kohta piloodil on kehtiv ühe mootoriga õhusõiduki klassipädevusmärge.

| 5) | Instrumentaallennu algpädevusmärke kohaseid õigusi võib kasutada juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  i) | lennuvälja käitamismiinimumide puhul kasutatud otsustuskõrgus või minimaalne laskumiskõrgus peab olema vähemalt 200 jalga suurem kui siis, kui see oleks arvutatud määruse (EL) nr 965/2012 VII lisa punkti NCO.OP.110 (Lennuvälja käitamismiinimumid – lennukid ja kopterid) ja punkti NCO.OP.111 (Lennuvälja käitamise miinimumnõuded — NPA, APV, CAT I lähenemised) kohaselt ning |
| --- | --- | --- |

5)

Instrumentaallennu algpädevusmärke kohaseid õigusi võib kasutada juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

i)

lennuvälja käitamismiinimumide puhul kasutatud otsustuskõrgus või minimaalne laskumiskõrgus peab olema vähemalt 200 jalga suurem kui siis, kui see oleks arvutatud määruse (EL) nr 965/2012 VII lisa punkti NCO.OP.110 (Lennuvälja käitamismiinimumid – lennukid ja kopterid) ja punkti NCO.OP.111 (Lennuvälja käitamise miinimumnõuded — NPA, APV, CAT I lähenemised) kohaselt ning

| ii) | lennuvälja käitamismiinimumide puhul kasutatud nähtavus ei või olla alla 1 500 m; |
| --- | --- |

ii)

lennuvälja käitamismiinimumide puhul kasutatud nähtavus ei või olla alla 1 500 m;

| iii) | õhusõiduki kapten alustab instrumentaallennureeglite kohast lendu või läheb visuaallennureeglite kohaselt lennult üle instrumentaallennureeglite kohasele lennule ainult juhul, kui:






  A) | lähtelennuväljal on nähtavus vähemalt 1 500 m ja pilvede kõrgus vähemalt 600 jalga, või sama suur kui asjaomase lennukikategooria suhtes kohaldatav avaldatud ringlähenemismiinimum, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem, ning |
| --- | --- | --- |

iii)

õhusõiduki kapten alustab instrumentaallennureeglite kohast lendu või läheb visuaallennureeglite kohaselt lennult üle instrumentaallennureeglite kohasele lennule ainult juhul, kui:

A)

lähtelennuväljal on nähtavus vähemalt 1 500 m ja pilvede kõrgus vähemalt 600 jalga, või sama suur kui asjaomase lennukikategooria suhtes kohaldatav avaldatud ringlähenemismiinimum, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem, ning

| B) | hetkel kehtiv meteoroloogiateave näitab, et ajavahemikul üks tund enne kuni üks tund pärast arvestuslikku saabumisaega või tegelikust väljumisajast kuni üks tund pärast arvestuslikku saabumisaega, olenevalt sellest, kumb ajavahemik on lühem, on sihtlennuväljal ja kõikidel nõutavatel varulennuväljadel nähtavus vähemalt 1500 m ja pilvede kõrgus vähemalt 600 jalga, või sama suur kui asjaomase lennukikategooria suhtes kohaldatav avaldatud ringlähenemismiinimum, või otsustuskõrgus/minimaalne laskumiskõrgus, mida suurendatakse 200 jala võrra vastavalt alapunktile i, olenevalt sellest, milline väärtus on suurem. |
| --- | --- |

B)

hetkel kehtiv meteoroloogiateave näitab, et ajavahemikul üks tund enne kuni üks tund pärast arvestuslikku saabumisaega või tegelikust väljumisajast kuni üks tund pärast arvestuslikku saabumisaega, olenevalt sellest, kumb ajavahemik on lühem, on sihtlennuväljal ja kõikidel nõutavatel varulennuväljadel nähtavus vähemalt 1500 m ja pilvede kõrgus vähemalt 600 jalga, või sama suur kui asjaomase lennukikategooria suhtes kohaldatav avaldatud ringlähenemismiinimum, või otsustuskõrgus/minimaalne laskumiskõrgus, mida suurendatakse 200 jala võrra vastavalt alapunktile i, olenevalt sellest, milline väärtus on suurem.

| b) | Eeltingimused. Instrumentaallennu algpädevusmärke taotlejatel peab olema vähemalt lennuki erapiloodi luba. |
| --- | --- |

b)

Eeltingimused. Instrumentaallennu algpädevusmärke taotlejatel peab olema vähemalt lennuki erapiloodi luba.

| c) | Koolituskursus. Instrumentaallennu algpädevusmärke taotlejad peavad olema läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis järgmise õppe:






  1) | punkti FCL.615 alapunkti a kohane teooriaõpe ning |
| --- | --- | --- |

c)

Koolituskursus. Instrumentaallennu algpädevusmärke taotlejad peavad olema läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis järgmise õppe:

1)

punkti FCL.615 alapunkti a kohane teooriaõpe ning

| 2) | lennuõpe, mis hõlmab järgmisi instrumentaallennuõppe mooduleid:






  i) | moodul 1 – lennuõppe põhimoodul, mis hõlmab õhusõiduki juhtimist üksnes mõõteriistade näitude järgi; |
| --- | --- | --- |

2)

lennuõpe, mis hõlmab järgmisi instrumentaallennuõppe mooduleid:

i)

moodul 1 – lennuõppe põhimoodul, mis hõlmab õhusõiduki juhtimist üksnes mõõteriistade näitude järgi;

| ii) | moodul 2 – lennuõppe rakendusmoodul, mis hõlmab instrumentaallennureeglite kohast väljumist, ootamist, 2D- ja 3D-lähenemise protseduure; |
| --- | --- |

ii)

moodul 2 – lennuõppe rakendusmoodul, mis hõlmab instrumentaallennureeglite kohast väljumist, ootamist, 2D- ja 3D-lähenemise protseduure;

| iii) | moodul 3 – lennuõppe rakendusmoodul, mis hõlmab instrumentaallennureeglite kohaseid (IFR) protseduure marsruudil ning |
| --- | --- |

iii)

moodul 3 – lennuõppe rakendusmoodul, mis hõlmab instrumentaallennureeglite kohaseid (IFR) protseduure marsruudil ning

| iv) | moodul 4 – mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärke taotlejate puhul peab ühe mittetöötava mootoriga seotud lennuõppe rakendusmoodul hõlmama asümmeetrilist instrumentaallähenemist ja kordusringile mineku protseduuri ning |
| --- | --- |

iv)

moodul 4 – mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärke taotlejate puhul peab ühe mittetöötava mootoriga seotud lennuõppe rakendusmoodul hõlmama asümmeetrilist instrumentaallähenemist ja kordusringile mineku protseduuri ning

| 3) | lennuõpe, mis vastab järgmistele nõuetele:






  i) | esimesena läbitakse alapunkti c alapunkti 2 alapunktis i kindlaksmääratud moodul. Alapunkti c alapunkti 2 alapunktides ii, iii ja alapunktis iv (vajaduse korral) kindlaksmääratud moodulid võib läbida taotleja valitud järjekorras; |
| --- | --- | --- |

3)

lennuõpe, mis vastab järgmistele nõuetele:

i)

esimesena läbitakse alapunkti c alapunkti 2 alapunktis i kindlaksmääratud moodul. Alapunkti c alapunkti 2 alapunktides ii, iii ja alapunktis iv (vajaduse korral) kindlaksmääratud moodulid võib läbida taotleja valitud järjekorras;

| ii) | alapunkti c alapunktis 2 kindlaksmääratud moodulid võib läbida lennukites, lennutreeningseadmel (FSTD) või neid kombineerituna kasutades. Taotleja peab igal juhul läbima koolituse õhusõidukil, mida kasutatakse lennueksamiks; |
| --- | --- |

ii)

alapunkti c alapunktis 2 kindlaksmääratud moodulid võib läbida lennukites, lennutreeningseadmel (FSTD) või neid kombineerituna kasutades. Taotleja peab igal juhul läbima koolituse õhusõidukil, mida kasutatakse lennueksamiks;

| iii) | alapunkti c alapunkti 2 alapunktides i, ii ja iv kindlaksmääratud moodulite läbimist võib alustada väljaspool sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni, kuid need tuleb lõpule viia sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. Alapunkti c alapunkti 2 alapunktis iii kindlaksmääratud mooduli võib läbida väljaspool sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni; |
| --- | --- |

iii)

alapunkti c alapunkti 2 alapunktides i, ii ja iv kindlaksmääratud moodulite läbimist võib alustada väljaspool sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni, kuid need tuleb lõpule viia sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. Alapunkti c alapunkti 2 alapunktis iii kindlaksmääratud mooduli võib läbida väljaspool sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni;

| iv) | enne alapunkti c alapunkti 2 alapunktis iv kindlaksmääratud mooduli alustamist peab taotleja, kellel ei ole mitme mootoriga lennuki klassi- või tüübipädevusmärget, olema läbinud käesoleva lisa (FCL-osa) H alajaos sätestatud mitme mootori koolituse. |
| --- | --- |

iv)

enne alapunkti c alapunkti 2 alapunktis iv kindlaksmääratud mooduli alustamist peab taotleja, kellel ei ole mitme mootoriga lennuki klassi- või tüübipädevusmärget, olema läbinud käesoleva lisa (FCL-osa) H alajaos sätestatud mitme mootori koolituse.

| d) | Teoreetilised teadmised. Enne lennueksami sooritamist ja punkti FCL.615 alapunktis b nimetatud valdkondades eksameid sooritades peab taotleja tõendama antavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset. Teooriaeksam koosneb osadest, milles käsitletakse kõiki alapunkti c alapunkti 2 alapunktides i, ii ja iii kindlaksmääratud mooduleid. |
| --- | --- |

d)

Teoreetilised teadmised. Enne lennueksami sooritamist ja punkti FCL.615 alapunktis b nimetatud valdkondades eksameid sooritades peab taotleja tõendama antavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset. Teooriaeksam koosneb osadest, milles käsitletakse kõiki alapunkti c alapunkti 2 alapunktides i, ii ja iii kindlaksmääratud mooduleid.

| e) | Lennueksam. Pärast alapunktis c nimetatud koolituse läbimist peab taotleja sooritama lennueksami lennukil vastavalt käesoleva lisa 7. liitele. Mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärke jaoks tehakse lennueksam mitme mootoriga lennukil. Ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärke jaoks tehakse lennueksam ühe mootoriga lennukil. Kere keskjoonel olevat mitme mootoriga lennukit käsitatakse käesoleva alapunkti kohaldamisel ühe mootoriga lennukina. |
| --- | --- |

e)

Lennueksam. Pärast alapunktis c nimetatud koolituse läbimist peab taotleja sooritama lennueksami lennukil vastavalt käesoleva lisa 7. liitele. Mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärke jaoks tehakse lennueksam mitme mootoriga lennukil. Ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärke jaoks tehakse lennueksam ühe mootoriga lennukil. Kere keskjoonel olevat mitme mootoriga lennukit käsitatakse käesoleva alapunkti kohaldamisel ühe mootoriga lennukina.

| f) | Erandina alapunktist d peab ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärke omanik, kellel on ka mitme mootoriga õhusõiduki klassipädevusmärge ning kes soovib saada esmast mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärget, läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis kursuse, mis sisaldab alapunkti c alapunkti 2 alapunktis iv kindlaksmääratud õpet ja edukalt sooritama alapunktis e nimetatud lennueksami. |
| --- | --- |

f)

Erandina alapunktist d peab ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärke omanik, kellel on ka mitme mootoriga õhusõiduki klassipädevusmärge ning kes soovib saada esmast mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärget, läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis kursuse, mis sisaldab alapunkti c alapunkti 2 alapunktis iv kindlaksmääratud õpet ja edukalt sooritama alapunktis e nimetatud lennueksami.

| g) | Kehtivus, pikendamine ja taastamine






  1) | Instrumentaallennu algpädevusmärge kehtib üks aasta. |
| --- | --- | --- |

g)

Kehtivus, pikendamine ja taastamine

1)

Instrumentaallennu algpädevusmärge kehtib üks aasta.

| 2) | Instrumentaallennu algpädevusmärke pikendamise taotlejad peavad tegema järgmist:






  i) | pädevusmärke kehtivuse lõppkuupäevale vahetult eelneva kolme kuu jooksul sooritama käesoleva osa 9. liite kohase lennuoskuse tasemekontrolli või |
| --- | --- | --- |

2)

Instrumentaallennu algpädevusmärke pikendamise taotlejad peavad tegema järgmist:

i)

pädevusmärke kehtivuse lõppkuupäevale vahetult eelneva kolme kuu jooksul sooritama käesoleva osa 9. liite kohase lennuoskuse tasemekontrolli või

| ii) | olema instrumentaallennu algpädevusmärke kehtivuse ajal lennanud kaptenina kuus tundi instrumentaallennureeglite järgi, sh teinud kolm instrumentaallähenemist ja sooritanud vähemalt ühe tunni pikkuse õppelennu instruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennu algpädevusmärkega seotud õpet. |
| --- | --- |

ii)

olema instrumentaallennu algpädevusmärke kehtivuse ajal lennanud kaptenina kuus tundi instrumentaallennureeglite järgi, sh teinud kolm instrumentaallähenemist ja sooritanud vähemalt ühe tunni pikkuse õppelennu instruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennu algpädevusmärkega seotud õpet.

| 3) | Iga teise järgmise pikendamise korral peab instrumentaallennu algpädevusmärke omanik edukalt sooritama alapunkti 2 alapunkti i kohase lennuoskuse tasemekontrolli lennukil. |
| --- | --- |

3)

Iga teise järgmise pikendamise korral peab instrumentaallennu algpädevusmärke omanik edukalt sooritama alapunkti 2 alapunkti i kohase lennuoskuse tasemekontrolli lennukil.

| 4) | Kui piloot otsustab täita kehtivuse pikendamise nõuded enne alapunkti g alapunkti 2 alapunktis i osutatud kuupäeva, algab uus kehtivusaeg lennuoskuse tasemekontrolli sooritamise kuupäeval. |
| --- | --- |

4)

Kui piloot otsustab täita kehtivuse pikendamise nõuded enne alapunkti g alapunkti 2 alapunktis i osutatud kuupäeva, algab uus kehtivusaeg lennuoskuse tasemekontrolli sooritamise kuupäeval.

| 5) | Taotlejad, kes ei ole enne instrumentaallennu algpädevusmärke kehtivuse lõppkuupäeva instrumentaallennu algpädevusmärke tasemekontrolli edukalt sooritanud, ei tohi kuni tasemekontrolli eduka sooritamiseni instrumentaallennu algpädevusmärke kohaseid õigusi kasutada. |
| --- | --- |

5)

Taotlejad, kes ei ole enne instrumentaallennu algpädevusmärke kehtivuse lõppkuupäeva instrumentaallennu algpädevusmärke tasemekontrolli edukalt sooritanud, ei tohi kuni tasemekontrolli eduka sooritamiseni instrumentaallennu algpädevusmärke kohaseid õigusi kasutada.

| 6) | Taotlejad, kelle instrumentaallennu algpädevusmärke kehtivus on lõppenud, peavad oma õiguste taastamiseks tegema järgmist:






  i) | kui on vaja saavutada nõutav oskuste tase, läbima täienduskoolituse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või kui instrumentaallennu algpädevusmärke kehtivus lõppes kuni kolm aastat tagasi, läbima täienduskoolituse instruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennu algpädevusmärkega seotud õpet, ning |
| --- | --- | --- |

6)

Taotlejad, kelle instrumentaallennu algpädevusmärke kehtivus on lõppenud, peavad oma õiguste taastamiseks tegema järgmist:

i)

kui on vaja saavutada nõutav oskuste tase, läbima täienduskoolituse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või kui instrumentaallennu algpädevusmärke kehtivus lõppes kuni kolm aastat tagasi, läbima täienduskoolituse instruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennu algpädevusmärkega seotud õpet, ning

| ii) | sooritama lennuoskuse tasemekontrolli lennukil. |
| --- | --- |

ii)

sooritama lennuoskuse tasemekontrolli lennukil.

| 7) | Mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärke pikendamiseks või taastamiseks vajalik lennuoskuse tasemekontroll ja alapunkti g alapunkti 2 alapunkti ii kohane õppelend tuleb sooritada mitme mootoriga lennukil. |
| --- | --- |

7)

Mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennu algpädevusmärke pikendamiseks või taastamiseks vajalik lennuoskuse tasemekontroll ja alapunkti g alapunkti 2 alapunkti ii kohane õppelend tuleb sooritada mitme mootoriga lennukil.

| 8) | Instrumentaallennu algpädevusmärke pikendamise või taastamise võib ühendada lennuoskuse tasemekontrolliga, mis on nõutav sellise ühepiloodilennukite klassipädevusmärke pikendamiseks või taastamiseks, mille puhul võib kasutada instrumentaallennu algpädevusmärke õigusi vastavalt punkti FCL.835 alapunkti a alapunktile 1. |
| --- | --- |

8)

Instrumentaallennu algpädevusmärke pikendamise või taastamise võib ühendada lennuoskuse tasemekontrolliga, mis on nõutav sellise ühepiloodilennukite klassipädevusmärke pikendamiseks või taastamiseks, mille puhul võib kasutada instrumentaallennu algpädevusmärke õigusi vastavalt punkti FCL.835 alapunkti a alapunktile 1.

| h) | Instrumentaallennu algpädevusmärke taotlejatel, kellel on I lisa (FCL-osa) kohane era- või ametipiloodi luba ning kolmandas riigis Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja antud kehtiv lennukite instrumentaallennupädevusmärge, võib lugeda täidetuks kõik alapunkti c alapunktis 2 osutatud koolitusnõuded. Instrumentaallennu algpädevusmärke saamiseks peab taotleja:






  1) | edukalt sooritama alapunktis e osutatud lennueksami; |
| --- | --- | --- |

h)

Instrumentaallennu algpädevusmärke taotlejatel, kellel on I lisa (FCL-osa) kohane era- või ametipiloodi luba ning kolmandas riigis Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja antud kehtiv lennukite instrumentaallennupädevusmärge, võib lugeda täidetuks kõik alapunkti c alapunktis 2 osutatud koolitusnõuded. Instrumentaallennu algpädevusmärke saamiseks peab taotleja:

1)

edukalt sooritama alapunktis e osutatud lennueksami;

| 2) | lennueksamil kontrollpiloodile suuliselt tõendama, et ta on omandanud piisavad teoreetilised teadmised lennundusõigusest, meteoroloogiast ning lendude planeerimisest ja sooritamisest, ning |
| --- | --- |

2)

lennueksamil kontrollpiloodile suuliselt tõendama, et ta on omandanud piisavad teoreetilised teadmised lennundusõigusest, meteoroloogiast ning lendude planeerimisest ja sooritamisest, ning

| 3) | omama vähemalt 25 tundi lennukogemust lennuki kaptenina instrumentaallendudel. |
| --- | --- |

3)

omama vähemalt 25 tundi lennukogemust lennuki kaptenina instrumentaallendudel.

| i) | Instrumentaallennupädevusmärke omanikul loetakse täidetuks kõik alapunkti c alapunktis 2 sätestatud nõuded.“; |
| --- | --- |

i)

Instrumentaallennupädevusmärke omanikul loetakse täidetuks kõik alapunkti c alapunktis 2 sätestatud nõuded.“;

| 35) | punkti FCL.915 alapunkti c alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „c) | Kogemuse arvestamine täiendavate instruktoritunnistuse taotlejate ja pädevusmärke pikendamise korral






  1) | Õpetamis- ja õppimisoskusi võib täies ulatuses arvesse võtta:






  i) | täiendavat instruktoritunnistust taotlevate instruktoritunnistuse omanike puhul ning |
| --- | --- | --- | --- | --- |

35)

punkti FCL.915 alapunkti c alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„c)

Kogemuse arvestamine täiendavate instruktoritunnistuse taotlejate ja pädevusmärke pikendamise korral

1)

Õpetamis- ja õppimisoskusi võib täies ulatuses arvesse võtta:

i)

täiendavat instruktoritunnistust taotlevate instruktoritunnistuse omanike puhul ning

| ii) | selliste instruktoritunnistuse taotlejate puhul, kellel juba on komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud instruktoritunnistus.“; |
| --- | --- |

ii)

selliste instruktoritunnistuse taotlejate puhul, kellel juba on komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud instruktoritunnistus.“;

| 36) | punkti FCL.905.FI muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | vastava õhusõidukiliigi erapiloodi luba ja kergõhusõidukipiloodi luba;“; |
| --- | --- | --- | --- |

36)

punkti FCL.905.FI muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

vastava õhusõidukiliigi erapiloodi luba ja kergõhusõidukipiloodi luba;“;

| b) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | ühepiloodiõhusõidukite klassi- ja tüübipädevusmärked, välja arvatud kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukitega seotud pädevusmärked;“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

ühepiloodiõhusõidukite klassi- ja tüübipädevusmärked, välja arvatud kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukitega seotud pädevusmärked;“;

| c) | alapunkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | pukseerimispädevusmärge või vigurlennupädevusmärge, kui lennuinstruktoritel on asjakohased õigused ja nad on alapunkti j kohase kvalifikatsiooniga lennuinstruktorile tõendanud suutlikkust anda selle pädevuse jaoks nõutavat õpet;“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt g asendatakse järgmisega:

„g)

pukseerimispädevusmärge või vigurlennupädevusmärge, kui lennuinstruktoritel on asjakohased õigused ja nad on alapunkti j kohase kvalifikatsiooniga lennuinstruktorile tõendanud suutlikkust anda selle pädevuse jaoks nõutavat õpet;“;

| d) | alapunkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | instrumentaallennu algpädevusmärge või instrumentaallennupädevusmärge, kui lennuinstruktor täidab kõik järgmised tingimused:






  1) | ta on läbinud piloodiõpilasena instrumentaallennupädevuse instruktori koolituskursuse ning läbinud instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse omandamiseks nõutava atesteerimise; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

alapunkt h asendatakse järgmisega:

„h)

instrumentaallennu algpädevusmärge või instrumentaallennupädevusmärge, kui lennuinstruktor täidab kõik järgmised tingimused:

1)

ta on läbinud piloodiõpilasena instrumentaallennupädevuse instruktori koolituskursuse ning läbinud instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse omandamiseks nõutava atesteerimise;

| 2) | ta vastab mitme mootoriga lennukite puhul punkti FCL.915.CRI alapunkti a, punkti FCL.930.CRI ja punkti FCL.935 nõuetele ning mitme mootoriga kopterite puhul punkti FCL.910.TRI alapunkti c alapunkti 1 ja punkti FCL.915.TRI alapunkti d alapunkti 2 nõuetele. |
| --- | --- |

2)

ta vastab mitme mootoriga lennukite puhul punkti FCL.915.CRI alapunkti a, punkti FCL.930.CRI ja punkti FCL.935 nõuetele ning mitme mootoriga kopterite puhul punkti FCL.910.TRI alapunkti c alapunkti 1 ja punkti FCL.915.TRI alapunkti d alapunkti 2 nõuetele.

Lisaks alapunktides 1 ja 2 osutatud tingimustele kohaldatakse järgmist:

| 3) | kui lennuinstruktor pakub sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis korraldatud heakskiidetud kursuse raames koolitust lennutreeningseadmel (FSTD) või tema järelevalve all viiakse läbi instrumentaallennureeglite kohaseid õppelende piloodiõpilastele kapteni kohustes, peab ta pärast instrumentaallennu algpädevusmärke või instrumentaallennupädevusmärke saamist olema lennanud vähemalt 50 instrumentaallennureeglite kohast lennutundi, millest kuni 10 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg lennu täisimitaatoril (FFS), 2./3. taseme lennuelementide imitaatoril (FTD 2/3) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II); |
| --- | --- |

3)

kui lennuinstruktor pakub sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis korraldatud heakskiidetud kursuse raames koolitust lennutreeningseadmel (FSTD) või tema järelevalve all viiakse läbi instrumentaallennureeglite kohaseid õppelende piloodiõpilastele kapteni kohustes, peab ta pärast instrumentaallennu algpädevusmärke või instrumentaallennupädevusmärke saamist olema lennanud vähemalt 50 instrumentaallennureeglite kohast lennutundi, millest kuni 10 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg lennu täisimitaatoril (FFS), 2./3. taseme lennuelementide imitaatoril (FTD 2/3) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II);

| 4) | lennuinstruktor, kes viib koolitust läbi õhusõidukil, peab olema lennanud vähemalt 200 instrumentaallennureeglite kohast lennutundi, millest kuni 50 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg lennu täisimitaatoril (FFS), 2./3. taseme lennuelementide imitaatoril (FTD 2/3) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II).“; |
| --- | --- |

4)

lennuinstruktor, kes viib koolitust läbi õhusõidukil, peab olema lennanud vähemalt 200 instrumentaallennureeglite kohast lennutundi, millest kuni 50 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg lennu täisimitaatoril (FFS), 2./3. taseme lennuelementide imitaatoril (FTD 2/3) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II).“;

| e) | alapunkti j alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | on andnud vähemalt 500 tundi lennuõpet asjaomasel õhusõidukikategoorial;“; |
| --- | --- | --- |

e)

alapunkti j alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

on andnud vähemalt 500 tundi lennuõpet asjaomasel õhusõidukikategoorial;“;

| 37) | punkti FCL.910.FI muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti a muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | erapiloodiloa ja kergõhusõidukipiloodi loa saamiseks;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

37)

punkti FCL.910.FI muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti a muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

erapiloodiloa ja kergõhusõidukipiloodi loa saamiseks;“;

| ii) | alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | ühe piloodiga ühe mootoriga õhusõidukite (v.a kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid) klassi- ja tüübipädevusmärgete saamiseks;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

ühe piloodiga ühe mootoriga õhusõidukite (v.a kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid) klassi- ja tüübipädevusmärgete saamiseks;“;

| b) | alapunkti c alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | õhulaevade lennuinstruktori puhul lennanud 15 tundi või sooritanud 50 starti lennuinstruktorina, kelle instruktoritöö hõlmab kogu õhulaeva erapiloodi loa väljaandmiseks nõutavat õppekava.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkti c alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

õhulaevade lennuinstruktori puhul lennanud 15 tundi või sooritanud 50 starti lennuinstruktorina, kelle instruktoritöö hõlmab kogu õhulaeva erapiloodi loa väljaandmiseks nõutavat õppekava.“;

| 38) | punkti FCL.915.FI alapunktid e ja f jäetakse välja; |
| --- | --- |

38)

punkti FCL.915.FI alapunktid e ja f jäetakse välja;

| 39) | punkti FCL.930.FI alapunkti b muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | vähemalt 100 tundi teooriaõpet koos vahetestidega;“; |
| --- | --- | --- | --- |

39)

punkti FCL.930.FI alapunkti b muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

vähemalt 100 tundi teooriaõpet koos vahetestidega;“;

| b) | alapunkti 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | õhulaevade lennuinstruktori puhul vähemalt 20 tundi lennuõpet, millest 15 tundi peab olema instruktoriga lennuõpe;“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

alapunkti 3 muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

õhulaevade lennuinstruktori puhul vähemalt 20 tundi lennuõpet, millest 15 tundi peab olema instruktoriga lennuõpe;“;

| ii) | alapunktid iii, iv ja v jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

alapunktid iii, iv ja v jäetakse välja;

| c) | alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4) | Taotlejate puhul, kellel on või on olnud lennukite, kopterite või õhulaevade lennuinstruktori tunnistus ja kes taotlevad lennuinstruktori tunnistust mõnes teises õhusõidukikategoorias, loetakse alapunkti b alapunkti 2 nõue täidetuks 55 tunni ulatuses.“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

„4)

Taotlejate puhul, kellel on või on olnud lennukite, kopterite või õhulaevade lennuinstruktori tunnistus ja kes taotlevad lennuinstruktori tunnistust mõnes teises õhusõidukikategoorias, loetakse alapunkti b alapunkti 2 nõue täidetuks 55 tunni ulatuses.“;

| 40) | punkti FCL.940.FI alapunkti a muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti 1 alapunkti i alapunkt A asendatakse järgmisega:






  „A) | lennukite või kopterite lennuinstruktorite puhul andnud vähemalt 50 tundi lennuõpet vastava õhusõidukiliigi lennuinstruktori, tüübipädevuse instruktori, klassipädevuse instruktori, instrumentaallennupädevuse instruktori, mäelennuinstruktori või kontrollpiloodina. Instrumentaallennu algpädevusmärke ja instrumentaallennupädevusmärke instruktori õiguste pikendamise korral peab neist 50 tunnist kümme olema instrumentaallennupädevuse lennuõpe, mis peab olema antud lennuinstruktori tunnistuse kehtivuse lõppkuupäevale vahetult eelneva 12 kuu jooksul;“; |
| --- | --- | --- | --- |

40)

punkti FCL.940.FI alapunkti a muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti 1 alapunkti i alapunkt A asendatakse järgmisega:

„A)

lennukite või kopterite lennuinstruktorite puhul andnud vähemalt 50 tundi lennuõpet vastava õhusõidukiliigi lennuinstruktori, tüübipädevuse instruktori, klassipädevuse instruktori, instrumentaallennupädevuse instruktori, mäelennuinstruktori või kontrollpiloodina. Instrumentaallennu algpädevusmärke ja instrumentaallennupädevusmärke instruktori õiguste pikendamise korral peab neist 50 tunnist kümme olema instrumentaallennupädevuse lennuõpe, mis peab olema antud lennuinstruktori tunnistuse kehtivuse lõppkuupäevale vahetult eelneva 12 kuu jooksul;“;

| b) | alapunkti 1 alapunkti i alapunkt C ja alapunkti 1 alapunkti i alapunkt D jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

alapunkti 1 alapunkti i alapunkt C ja alapunkti 1 alapunkti i alapunkt D jäetakse välja;

| c) | alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Vähemalt igal teisel lennukite või kopterite lennuinstruktori tunnistuse pikendamisel või igal kolmandal õhulaevade lennuinstruktori tunnistuse pikendamisel peab tunnistuse omanik läbima punkti FCL.935 kohase atesteerimise.“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Vähemalt igal teisel lennukite või kopterite lennuinstruktori tunnistuse pikendamisel või igal kolmandal õhulaevade lennuinstruktori tunnistuse pikendamisel peab tunnistuse omanik läbima punkti FCL.935 kohase atesteerimise.“;

| 41) | punkti FCL.905.TRI alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | instrumentaallennupädevusmärke pikendamiseks ja taastamiseks, kui tüübipädevuse instruktoril on kehtiv instrumentaallennupädevusmärge;“; |
| --- | --- | --- |

41)

punkti FCL.905.TRI alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

instrumentaallennupädevusmärke pikendamiseks ja taastamiseks, kui tüübipädevuse instruktoril on kehtiv instrumentaallennupädevusmärge;“;

| 42) | punkti FCL.905.IRI alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Instrumentaallennupädevuse instruktoril on õigus anda vastava õhusõidukiliigi instrumentaallennu algpädevusmärke ja instrumentaallennupädevusmärke väljaandmiseks, pikendamiseks ning taastamiseks vajalikku õpet.“; |
| --- | --- | --- |

42)

punkti FCL.905.IRI alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Instrumentaallennupädevuse instruktoril on õigus anda vastava õhusõidukiliigi instrumentaallennu algpädevusmärke ja instrumentaallennupädevusmärke väljaandmiseks, pikendamiseks ning taastamiseks vajalikku õpet.“;

| 43) | punkt FCL.915.IRI asendatakse järgmisega:

  „
  FCL.915.IRI

  Instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:






  a) | lennukite instrumentaallennupädevuse instruktorite puhul:






  1) | sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis korraldatud heakskiidetud kursuse raames koolituse pakkumiseks lennutreeningseadmel (FSTD) olema pärast instrumentaallennu algpädevusmärke või instrumentaallennupädevusmärke väljaandmist lennanud vähemalt 200 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas vähemalt 50 tundi lennukitel; |
| --- | --- | --- | --- |

43)

punkt FCL.915.IRI asendatakse järgmisega:

„
  FCL.915.IRI

Instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:

a)

lennukite instrumentaallennupädevuse instruktorite puhul:

1)

sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis korraldatud heakskiidetud kursuse raames koolituse pakkumiseks lennutreeningseadmel (FSTD) olema pärast instrumentaallennu algpädevusmärke või instrumentaallennupädevusmärke väljaandmist lennanud vähemalt 200 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas vähemalt 50 tundi lennukitel;

| 2) | lennukil lennuõppe andmiseks olema lennanud vähemalt 800 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas vähemalt 400 tundi lennukitel; |
| --- | --- |

2)

lennukil lennuõppe andmiseks olema lennanud vähemalt 800 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas vähemalt 400 tundi lennukitel;

| 3) | mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse taotlemisel vastama punkti FCL.915.CRI alapunkti a, punkti FCL.930.CRI ja punkti FCL.935 nõuetele; |
| --- | --- |

3)

mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse taotlemisel vastama punkti FCL.915.CRI alapunkti a, punkti FCL.930.CRI ja punkti FCL.935 nõuetele;

| b) | kopterite instrumentaallennupädevuse instruktorite puhul:






  1) | sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis korraldatud heakskiidetud kursuse raames koolituse pakkumiseks lennutreeningseadmel (FSTD) olema pärast instrumentaallennupädevusmärke väljaandmist lennanud vähemalt 125 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas 65 tundi kopteritel; |
| --- | --- | --- |

b)

kopterite instrumentaallennupädevuse instruktorite puhul:

1)

sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis korraldatud heakskiidetud kursuse raames koolituse pakkumiseks lennutreeningseadmel (FSTD) olema pärast instrumentaallennupädevusmärke väljaandmist lennanud vähemalt 125 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas 65 tundi kopteritel;

| 2) | kopteril lennuõppe andmiseks olema lennanud vähemalt 500 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas vähemalt 250 tundi kopteritel, ning |
| --- | --- |

2)

kopteril lennuõppe andmiseks olema lennanud vähemalt 500 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas vähemalt 250 tundi kopteritel, ning

| 3) | mitme mootoriga kopterite instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse taotlemisel täitma punkti FCL.905.FI alapunkti h alapunkti 2 nõuded; |
| --- | --- |

3)

mitme mootoriga kopterite instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse taotlemisel täitma punkti FCL.905.FI alapunkti h alapunkti 2 nõuded;

| c) | õhulaevade instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse taotlejad peavad olema lennanud vähemalt 300 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas vähemalt 100 tundi õhulaevadel.“; |
| --- | --- |

c)

õhulaevade instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse taotlejad peavad olema lennanud vähemalt 300 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas vähemalt 100 tundi õhulaevadel.“;

| 44) | punkti FCL.905.STI alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | ühepiloodiõhusõidukite (välja arvatud kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid) instrumentaallennu algpädevusmärgete, instrumentaallennupädevusmärgete ning klassi- ja tüübipädevusmärgete väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks.“; |
| --- | --- | --- |

44)

punkti FCL.905.STI alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

ühepiloodiõhusõidukite (välja arvatud kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid) instrumentaallennu algpädevusmärgete, instrumentaallennupädevusmärgete ning klassi- ja tüübipädevusmärgete väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks.“;

| 45) | punkti FCL.1005.FE alapunktid d ja e jäetakse välja; |
| --- | --- |

45)

punkti FCL.1005.FE alapunktid d ja e jäetakse välja;

| 46) | punkti FCL.1005.TRE alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | lennuoskuse tasemekontrolle tüübi- ja instrumentaallennupädevusmärgete pikendamiseks või taastamiseks;“; |
| --- | --- | --- |

46)

punkti FCL.1005.TRE alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

lennuoskuse tasemekontrolle tüübi- ja instrumentaallennupädevusmärgete pikendamiseks või taastamiseks;“;

| 47) | punkti FCL.1005.CRE alapunkti b alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4) | instrumentaallennu algpädevusmärgete pikendamiseks ja taastamiseks, kui kontrollpiloot on lennanud:






  i) | 1 500 lennutundi lennukipiloodina ja |
| --- | --- | --- | --- |

47)

punkti FCL.1005.CRE alapunkti b alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

„4)

instrumentaallennu algpädevusmärgete pikendamiseks ja taastamiseks, kui kontrollpiloot on lennanud:

i)

1 500 lennutundi lennukipiloodina ja

| ii) | 450 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel ning“; |
| --- | --- |

ii)

450 lennutundi instrumentaallennureeglite kohastel lendudel ning“;

| 48) | punkt FCL.1005.IRE asendatakse järgmisega:

  „
  FCL.1005.IRE Instrumentaallennupädevuse kontrollpiloot – õigused

  Instrumentaallennupädevuse kontrollpiloodi tunnistuse omanikul on õigus korraldada lennueksameid instrumentaallennu algpädevusmärgete või instrumentaallennupädevusmärgete väljaandmiseks ning lennuoskuse tasemekontrolle instrumentaallennu algpädevusmärgete või instrumentaallennupädevusmärgete pikendamiseks või taastamiseks.“; |
| --- | --- |

48)

punkt FCL.1005.IRE asendatakse järgmisega:

„
  FCL.1005.IRE Instrumentaallennupädevuse kontrollpiloot – õigused

Instrumentaallennupädevuse kontrollpiloodi tunnistuse omanikul on õigus korraldada lennueksameid instrumentaallennu algpädevusmärgete või instrumentaallennupädevusmärgete väljaandmiseks ning lennuoskuse tasemekontrolle instrumentaallennu algpädevusmärgete või instrumentaallennupädevusmärgete pikendamiseks või taastamiseks.“;

| 49) | punkti FCL.1010.SFE alapunkti a alapunkte 1 ja 2 muudetakse järgmiselt:






  „a) | SFE(A).
  Lennukite lennuimitaatori kontrollpiloodi tunnistuse taotlejad peavad vastama kõigile järgmistele nõuetele:






  1) | mitmepiloodilennukite puhul:






  i) | neil on või on olnud lennuki liinipiloodi luba ja asjakohane tüübipädevusmärge; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

49)

punkti FCL.1010.SFE alapunkti a alapunkte 1 ja 2 muudetakse järgmiselt:

„a)

SFE(A).

Lennukite lennuimitaatori kontrollpiloodi tunnistuse taotlejad peavad vastama kõigile järgmistele nõuetele:

1)

mitmepiloodilennukite puhul:

i)

neil on või on olnud lennuki liinipiloodi luba ja asjakohane tüübipädevusmärge;

| ii) | neil on asjakohase lennukitüübi lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktori tunnistus ning |
| --- | --- |

ii)

neil on asjakohase lennukitüübi lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktori tunnistus ning

| iii) | nad on lennanud vähemalt 1500 lennutundi piloodina mitmepiloodilennukitel; |
| --- | --- |

iii)

nad on lennanud vähemalt 1500 lennutundi piloodina mitmepiloodilennukitel;

| 2) | kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite puhul:






  i) | neil on või on olnud lennuki ametipiloodi või liinipiloodi luba ja asjakohane tüübipädevusmärge; |
| --- | --- | --- |

2)

kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite puhul:

i)

neil on või on olnud lennuki ametipiloodi või liinipiloodi luba ja asjakohane tüübipädevusmärge;

| ii) | neil on asjakohase lennukiklassi või -tüübi lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktori tunnistus ning |
| --- | --- |

ii)

neil on asjakohase lennukiklassi või -tüübi lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktori tunnistus ning

| iii) | nad on lennanud vähemalt 500 lennutundi piloodina ühepiloodilennukitel;“; |
| --- | --- |

iii)

nad on lennanud vähemalt 500 lennutundi piloodina ühepiloodilennukitel;“;

| 50) | punkti FCL.1005.FIE alapunkti c muudetakse järgmiselt:






  „c) | Õhulaevade lennuinstruktori kontrollpiloot (FIE(As)). Õhulaevade lennuinstruktori kontrollpiloodil on õigus korraldada atesteerimisi õhulaevade lennuinstruktori tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks, kui tal on vastav instruktoritunnistus.“; |
| --- | --- | --- |

50)

punkti FCL.1005.FIE alapunkti c muudetakse järgmiselt:

„c)

Õhulaevade lennuinstruktori kontrollpiloot (FIE(As)). Õhulaevade lennuinstruktori kontrollpiloodil on õigus korraldada atesteerimisi õhulaevade lennuinstruktori tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks, kui tal on vastav instruktoritunnistus.“;

| 51) | punkti FCL.1010.FIE alapunktid d ja e jäetakse välja; |
| --- | --- |

51)

punkti FCL.1010.FIE alapunktid d ja e jäetakse välja;

| 52) | 1. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Kergõhusõidukipiloodi luba ja erapiloodiluba“
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

52)

1. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Kergõhusõidukipiloodi luba ja erapiloodiluba“
  ;

| b) | punktid 1.1 ja 1.2 asendatakse järgmisega:






  „1.1. | Kergõhusõidukipiloodi loa väljaandmisel loetakse muu õhusõidukiliigi kergõhusõidukipiloodi loa omanikul teoreetiliste teadmiste nõuded punkti FCL.120 alapunktis a sätestatud üldteemades täielikult täidetuks. |
| --- | --- | --- |

b)

punktid 1.1 ja 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.1.

Kergõhusõidukipiloodi loa väljaandmisel loetakse muu õhusõidukiliigi kergõhusõidukipiloodi loa omanikul teoreetiliste teadmiste nõuded punkti FCL.120 alapunktis a sätestatud üldteemades täielikult täidetuks.

| 1.2. | Kergõhusõidukipiloodi loa või erapiloodiloa väljaandmisel loetakse muu õhusõidukiliigi erapiloodiloa, ametipiloodiloa või liinipiloodiloa omanikel teoreetiliste teadmiste nõuded punkti FCL.215 alapunktis a sätestatud üldteemades täielikult täidetuks. Sarnaselt arvestatakse nõuete täitmist nende kergõhusõiduki piloodiloa või erapiloodiloa taotlejate puhul, kellele on vastavalt komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohaselt välja antud õhupallipiloodi luba või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennukipiloodi luba, v.a navigatsiooniga seotud nõuded, mida ei arvestata.“; |
| --- | --- |

1.2.

Kergõhusõidukipiloodi loa või erapiloodiloa väljaandmisel loetakse muu õhusõidukiliigi erapiloodiloa, ametipiloodiloa või liinipiloodiloa omanikel teoreetiliste teadmiste nõuded punkti FCL.215 alapunktis a sätestatud üldteemades täielikult täidetuks. Sarnaselt arvestatakse nõuete täitmist nende kergõhusõiduki piloodiloa või erapiloodiloa taotlejate puhul, kellele on vastavalt komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohaselt välja antud õhupallipiloodi luba või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennukipiloodi luba, v.a navigatsiooniga seotud nõuded, mida ei arvestata.“;

| c) | alapunkt 1.2.a jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

alapunkt 1.2.a jäetakse välja;

| d) | alapunkt 1.3 asendatakse järgmisega:






  „1.3. | Erapiloodiloa väljaandmisel loetakse sama õhusõidukiliigi kergõhusõidukipiloodi loa omanikul teooriaõppe ja teooriaeksami nõuded täielikult täidetuks.“; |
| --- | --- | --- |

d)

alapunkt 1.3 asendatakse järgmisega:

„1.3.

Erapiloodiloa väljaandmisel loetakse sama õhusõidukiliigi kergõhusõidukipiloodi loa omanikul teooriaõppe ja teooriaeksami nõuded täielikult täidetuks.“;

| e) | alapunkt 1.4 asendatakse järgmisega:






  „1.4. | Erandina alapunktist 1.2 peab taotleja, kellel on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennukipiloodi luba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega, kerglennukipiloodi loa saamiseks tõendama piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu ühe kolbmootoriga maalennukite klassi kohta vastavalt punkti FCL.135.A alapunkti a alapunktile 2.“; |
| --- | --- | --- |

e)

alapunkt 1.4 asendatakse järgmisega:

„1.4.

Erandina alapunktist 1.2 peab taotleja, kellel on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennukipiloodi luba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega, kerglennukipiloodi loa saamiseks tõendama piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu ühe kolbmootoriga maalennukite klassi kohta vastavalt punkti FCL.135.A alapunkti a alapunktile 2.“;

| f) | alapunkt 4.1 asendatakse järgmisega:






  „4.1. | Instrumentaallennupädevusmärke või instrumentaallennu algpädevusmärke taotlejal, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud ametipiloodiloa jaoks nõutavad teooriaeksamid, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded järgmistes valdkondades:






  — | inimvõimed; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

alapunkt 4.1 asendatakse järgmisega:

„4.1.

Instrumentaallennupädevusmärke või instrumentaallennu algpädevusmärke taotlejal, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud ametipiloodiloa jaoks nõutavad teooriaeksamid, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded järgmistes valdkondades:

—

inimvõimed;

| — | meteoroloogia.“; |
| --- | --- |

—

meteoroloogia.“;

| 53) | 3. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti A alapunkti 9 alapunkti f alapunkti 3 alapunktile ii järgnev lõik asendatakse järgmisega:

  „Taotlejal, kellel on instrumentaallennu algpädevusmärge või tunnistus instrumentaallennu põhimooduli läbimise kohta, arvestatakse nõutava instrumentaallennuõppena kuni kümme tundi. Instrumentaallennu esmaimitaatoril (BITD) kogutud tunde ei arvestata.“; |
| --- | --- | --- |

53)

3. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkti A alapunkti 9 alapunkti f alapunkti 3 alapunktile ii järgnev lõik asendatakse järgmisega:

„Taotlejal, kellel on instrumentaallennu algpädevusmärge või tunnistus instrumentaallennu põhimooduli läbimise kohta, arvestatakse nõutava instrumentaallennuõppena kuni kümme tundi. Instrumentaallennu esmaimitaatoril (BITD) kogutud tunde ei arvestata.“;

| b) | punkti C alapunkti 8 alapunkti e alapunkti 2 alapunktile ii järgnev lõik asendatakse järgmisega:

  „Taotlejal, kellel on instrumentaallennu algpädevusmärge või tunnistus instrumentaallennu põhimooduli läbimise kohta, arvestatakse nõutava instrumentaallennuõppena kuni kümme tundi. Instrumentaallennu esmaimitaatoril (BITD) kogutud tunde ei arvestata ning“; |
| --- | --- |

b)

punkti C alapunkti 8 alapunkti e alapunkti 2 alapunktile ii järgnev lõik asendatakse järgmisega:

„Taotlejal, kellel on instrumentaallennu algpädevusmärge või tunnistus instrumentaallennu põhimooduli läbimise kohta, arvestatakse nõutava instrumentaallennuõppena kuni kümme tundi. Instrumentaallennu esmaimitaatoril (BITD) kogutud tunde ei arvestata ning“;

| c) | punkti D alapunkti 8 alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | kümme tundi instrumentaallennuõpet, millest kuni viis tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg I taseme lennuimitaatoril (FNPT I), 2. taseme lennuelementide imitaatoril (FTD 2), II taseme lennuimitaatoril (FNPT II) või lennu täisimitaatoril (FFS). Taotlejal, kellel on instrumentaallennu algpädevusmärge või tunnistus instrumentaallennu põhimooduli läbimise kohta, arvestatakse nõutava instrumentaallennuõppena kuni kümme tundi. Instrumentaallennu esmaimitaatoril (BITD) kogutud tunde ei arvestata;“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti D alapunkti 8 alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

kümme tundi instrumentaallennuõpet, millest kuni viis tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg I taseme lennuimitaatoril (FNPT I), 2. taseme lennuelementide imitaatoril (FTD 2), II taseme lennuimitaatoril (FNPT II) või lennu täisimitaatoril (FFS). Taotlejal, kellel on instrumentaallennu algpädevusmärge või tunnistus instrumentaallennu põhimooduli läbimise kohta, arvestatakse nõutava instrumentaallennuõppena kuni kümme tundi. Instrumentaallennu esmaimitaatoril (BITD) kogutud tunde ei arvestata;“;

| d) | punkti E alapunkti 3 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ta peab olema lennanud 150 lennutundi, sealhulgas 50 lennutundi lennuki kaptenina, millest kümme tundi peab olema lennatud marsruutlendudel.
  Jättes kõrvale nõude lennata 50 lennutundi kaptenina lennukitel, võib mõnel järgmistest juhtudest arvestada lennukitel lennatud 150 lennutunni hulka lennutunnid kaptenina muudes õhusõidukiliikides:






  1) | 20 tundi kopteritel, kui taotlejal on kopteri erapiloodi luba; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

punkti E alapunkti 3 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ta peab olema lennanud 150 lennutundi, sealhulgas 50 lennutundi lennuki kaptenina, millest kümme tundi peab olema lennatud marsruutlendudel.

Jättes kõrvale nõude lennata 50 lennutundi kaptenina lennukitel, võib mõnel järgmistest juhtudest arvestada lennukitel lennatud 150 lennutunni hulka lennutunnid kaptenina muudes õhusõidukiliikides:

1)

20 tundi kopteritel, kui taotlejal on kopteri erapiloodi luba;

| 2) | 50 tundi kopteritel, kui taotlejal on kopteri ametipiloodi luba; |
| --- | --- |

2)

50 tundi kopteritel, kui taotlejal on kopteri ametipiloodi luba;

| 3) | kümme tundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel või purilennukitel; |
| --- | --- |

3)

kümme tundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel või purilennukitel;

| 4) | 20 tundi õhulaevadel, kui taotlejal on õhulaeva erapiloodi luba; |
| --- | --- |

4)

20 tundi õhulaevadel, kui taotlejal on õhulaeva erapiloodi luba;

| 5) | 50 tundi õhulaevadel, kui taotlejal on õhulaeva ametipiloodi luba.“; |
| --- | --- |

5)

50 tundi õhulaevadel, kui taotlejal on õhulaeva ametipiloodi luba.“;

| e) | punkti E alapunkt 9 asendatakse järgmisega:






  „9. | Taotlejal, kes omab kehtivat lennuki instrumentaallennupädevusmärget, loetakse instruktoriga instrumentaallennuõpe läbituks. Taotlejal, kes omab kehtivat kopteri instrumentaallennupädevusmärget, arvestatakse kuni viis tundi instruktoriga instrumentaallennuõpet, kusjuures vähemalt viis tundi instrumentaallennuõpet tuleb teha lennukil. Taotlejal, kellel on instrumentaallennu algpädevusmärge või tunnistus instrumentaallennu põhimooduli läbimise kohta, arvestatakse nõutava instrumentaallennuõppena kuni kümme tundi.“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkti E alapunkt 9 asendatakse järgmisega:

„9.

Taotlejal, kes omab kehtivat lennuki instrumentaallennupädevusmärget, loetakse instruktoriga instrumentaallennuõpe läbituks. Taotlejal, kes omab kehtivat kopteri instrumentaallennupädevusmärget, arvestatakse kuni viis tundi instruktoriga instrumentaallennuõpet, kusjuures vähemalt viis tundi instrumentaallennuõpet tuleb teha lennukil. Taotlejal, kellel on instrumentaallennu algpädevusmärge või tunnistus instrumentaallennu põhimooduli läbimise kohta, arvestatakse nõutava instrumentaallennuõppena kuni kümme tundi.“;

| f) | punkti E alapunkti 12 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kümme tundi instrumentaallennuõpet, millest kuni viis tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg I või II taseme lennuimitaatoril (FNPT I, FNPT II) või lennu täisimitaatoril (FFS). Taotlejal, kellel on instrumentaallennu algpädevusmärge või tunnistus instrumentaallennu põhimooduli läbimise kohta, arvestatakse nõutava instrumentaallennuõppena kuni kümme tundi. Instrumentaallennu esmaimitaatoril (BITD) kogutud tunde ei arvestata;“; |
| --- | --- | --- |

f)

punkti E alapunkti 12 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

kümme tundi instrumentaallennuõpet, millest kuni viis tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg I või II taseme lennuimitaatoril (FNPT I, FNPT II) või lennu täisimitaatoril (FFS). Taotlejal, kellel on instrumentaallennu algpädevusmärge või tunnistus instrumentaallennu põhimooduli läbimise kohta, arvestatakse nõutava instrumentaallennuõppena kuni kümme tundi. Instrumentaallennu esmaimitaatoril (BITD) kogutud tunde ei arvestata;“;

| 54) | 6. liite punkti A muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Lennuki instrumentaallennupädevuse moodulkursusel osaleda soovival taotlejal peab olema lennuki erapiloodi luba või lennuki ametipiloodi luba. Instrumentaallennuprotseduuride moodulkursusel osaleda soovival taotlejal, kellel ei ole lennuki ametipiloodi luba, peab olema instrumentaallennu algpädevusmärge või instrumentaallennu põhimooduli kursuse läbimise tunnistus.“; |
| --- | --- | --- | --- |

54)

6. liite punkti A muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Lennuki instrumentaallennupädevuse moodulkursusel osaleda soovival taotlejal peab olema lennuki erapiloodi luba või lennuki ametipiloodi luba. Instrumentaallennuprotseduuride moodulkursusel osaleda soovival taotlejal, kellel ei ole lennuki ametipiloodi luba, peab olema instrumentaallennu algpädevusmärge või instrumentaallennu põhimooduli kursuse läbimise tunnistus.“;

| b) | alapunkt 10.1 asendatakse järgmisega:






  „10.1. | Lennuki ametipiloodi loa, instrumentaallennu algpädevusmärke või instrumentaallennu põhimooduli kursuse läbimise tunnistuse omanikul võib eespool alapunktiga 7 või 8 ette nähtud õppe kogumahtu kümne tunni võrra vähendada.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 10.1 asendatakse järgmisega:

„10.1.

Lennuki ametipiloodi loa, instrumentaallennu algpädevusmärke või instrumentaallennu põhimooduli kursuse läbimise tunnistuse omanikul võib eespool alapunktiga 7 või 8 ette nähtud õppe kogumahtu kümne tunni võrra vähendada.“;

| 55) | 6. liite punkti Aa muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunktid 9 ja 10 nummerdatakse ümber alapunktideks 11 ja 12; |
| --- | --- | --- |

55)

6. liite punkti Aa muudetakse järgmiselt:

a)

alapunktid 9 ja 10 nummerdatakse ümber alapunktideks 11 ja 12;

| b) | lisatakse järgmised alapunktid 9 ja 10:






  „9. | Kompetentsuspõhise moodulkursuse kaudu lennuki instrumentaallennupädevusmärke taotlejatel, kellel on punkti FCL.835 kohane instrumentaallennu algpädevusmärge ja kes on kogunud vähemalt kümme tundi instruktoriga instrumentaallennuaega sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, võib alapunktis 4 nimetatud koolitusnõuded lugeda täidetuks, kui asjaomane instrumentaallennu algpädevusmärke koolitus hõlmas kõiki kompetentsuspõhise instrumentaallennupädevusega seotud teemasid ja seda on hinnanud kompetentsuspõhise lennukoolituse moodulkursusi korraldav sertifitseeritud koolitusorganisatsioon. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised alapunktid 9 ja 10:

„9.

| 10. | Kompetentsuspõhise moodulkursuse kaudu lennuki instrumentaallennupädevusmärke taotleja, kellel on instrumentaallennu algpädevusmärge ja vähemalt 50 tundi lennukogemust kaptenina instrumentaallendudel, peab:






  a) | sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis






  i) | läbima hindamise, et teha kindlaks, kas tema kompetentsuspõhise instrumentaallennupädevusega seotud teoreetilised teadmised on nõutaval tasemel; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

a)

sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis

i)

läbima hindamise, et teha kindlaks, kas tema kompetentsuspõhise instrumentaallennupädevusega seotud teoreetilised teadmised on nõutaval tasemel;

| ii) | läbima asjakohase lennuõppe instrumentaallennupädevusmärkega seotud õiguste laiendamiseks vastavalt punkti FCL.605.IR alapunktile a; |
| --- | --- |

ii)

läbima asjakohase lennuõppe instrumentaallennupädevusmärkega seotud õiguste laiendamiseks vastavalt punkti FCL.605.IR alapunktile a;

| b) | pärast alapunkti a nõuete täitmist:






  i) | edukalt sooritama 7. liite kohase lennuki instrumentaallennupädevuse lennueksami; |
| --- | --- | --- |

b)

pärast alapunkti a nõuete täitmist:

i)

edukalt sooritama 7. liite kohase lennuki instrumentaallennupädevuse lennueksami;

| ii) | tõendama lennueksamil suuliselt kontrollpiloodile, et ta on omandanud piisavad teoreetilised teadmised lennundusõigusest, meteoroloogiast ning lendude planeerimisest ja sooritamisest (instrumentaallennupädevus).“; |
| --- | --- |

ii)

tõendama lennueksamil suuliselt kontrollpiloodile, et ta on omandanud piisavad teoreetilised teadmised lennundusõigusest, meteoroloogiast ning lendude planeerimisest ja sooritamisest (instrumentaallennupädevus).“;

| 56) | 7. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega: „Instrumentaallennu algpädevuse ja instrumentaallennupädevuse lennueksam“; |
| --- | --- | --- |

56)

7. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega: „Instrumentaallennu algpädevuse ja instrumentaallennupädevuse lennueksam“;

| b) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Taotleja peab olema läbinud lennuõppe eksamil kasutataval õhusõidukiklassil või -tüübil, mis on õppeks ja eksamiks nõuetekohaselt varustatud.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

| c) | alapunkt 9 asendatakse järgmisega:






  „9. | Taotleja peab kontrollpiloodile näitama, mida ta parajasti kontrollib ja mis ülesandeid täidab, ning esitama raadioseadmete nimetused. Kontrollid tehakse vastavalt selle õhusõiduki kinnitatud kontroll-lehele, millega eksam sooritatakse. Lennueksami lennueelse ettevalmistuse käigus peab taotleja määrama mootori töörežiimi ja kiiruse seaded. Taotleja peab välja arvutama stardi, lähenemise ja maandumise lennutehnilised andmed vastavalt kasutatava õhusõiduki käsiraamatule või lennukäsiraamatule.“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt 9 asendatakse järgmisega:

„9.

| d) | alapunktis 11 lennukeid käsitleva tabeli lõpus asendatakse joonealune märkus (++) järgmisega:






  „(++) | PBN-õiguste saamiseks peab üks lähenemine 4. või 5. osa raames olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).“; |
| --- | --- | --- |

d)

alapunktis 11 lennukeid käsitleva tabeli lõpus asendatakse joonealune märkus (++) järgmisega:

„(++)

PBN-õiguste saamiseks peab üks lähenemine 4. või 5. osa raames olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).“;

| e) | alapunktis 11 koptereid käsitleva tabeli lõpus asendatakse joonealune märkus (+) järgmisega:






  „(+) | PBN-õiguste saamiseks peab üks lähenemine 4. või 5. osa raames olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).“; |
| --- | --- | --- |

e)

alapunktis 11 koptereid käsitleva tabeli lõpus asendatakse joonealune märkus (+) järgmisega:

„(+)

PBN-õiguste saamiseks peab üks lähenemine 4. või 5. osa raames olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).“;

| 57) | 9. liite pealkiri asendatakse järgmisega: „Teise piloodi loa, liinipiloodi loa, tüübi- ja klassipädevuste koolitus, lennueksam ja lennuoskuse tasemekontroll ning instrumentaallennu algpädevuse ja instrumentaallennupädevuse lennuoskuse tasemekontroll“; |
| --- | --- |

57)

9. liite pealkiri asendatakse järgmisega: „Teise piloodi loa, liinipiloodi loa, tüübi- ja klassipädevuste koolitus, lennueksam ja lennuoskuse tasemekontroll ning instrumentaallennu algpädevuse ja instrumentaallennupädevuse lennuoskuse tasemekontroll“;

| 58) | 9. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti B alapunkti 5 alapunkt l asendatakse järgmisega:






  „l) | PBN-õiguste saamiseks või säilitamiseks peab üks lähenemine olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).
  Erandina eespool esitatud lõigust ei hõlma piloodile antavad PBN-õigused RNP APCH protseduuride teostamise õigust, kui PBN-õiguste pikendamiseks korraldatud tasemekontroll ei sisalda RNP APCH harjutust. Piirang kaotatakse pärast seda, kui piloot on sooritanud RNP APCH harjutust sisaldava lennuoskuse tasemekontrolli.“; |
| --- | --- | --- | --- |

58)

9. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkti B alapunkti 5 alapunkt l asendatakse järgmisega:

„l)

PBN-õiguste saamiseks või säilitamiseks peab üks lähenemine olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).

Erandina eespool esitatud lõigust ei hõlma piloodile antavad PBN-õigused RNP APCH protseduuride teostamise õigust, kui PBN-õiguste pikendamiseks korraldatud tasemekontroll ei sisalda RNP APCH harjutust. Piirang kaotatakse pärast seda, kui piloot on sooritanud RNP APCH harjutust sisaldava lennuoskuse tasemekontrolli.“;

| b) | punkti B alapunkti 6 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli veerus olev täht „M“ osutab sellele, et harjutus on kohustuslik; mitme harjutusega valiku puhul on üks harjutustest kohustuslik.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti B alapunkti 6 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli veerus olev täht „M“ osutab sellele, et harjutus on kohustuslik; mitme harjutusega valiku puhul on üks harjutustest kohustuslik.“;

| c) | punkti B alapunkti 6 alapunkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | PBN-õiguste saamiseks või säilitamiseks peab üks lähenemine olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).
  Erandina eespool esitatud lõigust ei hõlma piloodile antavad PBN-õigused RNP APCH protseduuride teostamise õigust, kui PBN-õiguste pikendamiseks korraldatud tasemekontroll ei sisalda RNP APCH harjutust. Piirang kaotatakse pärast seda, kui piloot on sooritanud RNP APCH harjutust sisaldava lennuoskuse tasemekontrolli.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti B alapunkti 6 alapunkt j asendatakse järgmisega:

„j)

PBN-õiguste saamiseks või säilitamiseks peab üks lähenemine olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).

Erandina eespool esitatud lõigust ei hõlma piloodile antavad PBN-õigused RNP APCH protseduuride teostamise õigust, kui PBN-õiguste pikendamiseks korraldatud tasemekontroll ei sisalda RNP APCH harjutust. Piirang kaotatakse pärast seda, kui piloot on sooritanud RNP APCH harjutust sisaldava lennuoskuse tasemekontrolli.“;

| d) | punkti B alapunkti 6 alapunktile j järgnevas tabelis asendatakse harjutust 3.8.3.4 käsitlev rida järgmisega:
















  „3.8.3.4* | Käsitsi, ühe mootori imiteeritud rikkega lõpplähenemise ajal kuni raja puudutamiseni või kogu katkestatud lähenemise kestel (vastavalt vajadusele), algusega:






  i) | enne 1 000-jalase kõrguse ületamist lennuvälja kohal ja |
| --- | --- | --- | --- |

d)

punkti B alapunkti 6 alapunktile j järgnevas tabelis asendatakse harjutust 3.8.3.4 käsitlev rida järgmisega:

„3.8.3.4*

Käsitsi, ühe mootori imiteeritud rikkega lõpplähenemise ajal kuni raja puudutamiseni või kogu katkestatud lähenemise kestel (vastavalt vajadusele), algusega:

i)

enne 1 000-jalase kõrguse ületamist lennuvälja kohal ja

| ii) | pärast 1 000-jalase kõrguse ületamist lennuvälja kohal. |
| --- | --- |

ii)

pärast 1 000-jalase kõrguse ületamist lennuvälja kohal.

Lennukitel, mis sertifikaadi kohaselt ei ole transpordilennukid (JAR/FAR 25) või lähiliinilennukid (SFAR 23), alustatakse imiteeritud mootoririkkega lähenemist ja kordusringile minekut sarnaselt 2D-lähenemisprotseduuriga, nagu on kirjeldatud punktis 3.8.4. Kordusringile minekut alustatakse, kui on jõutud avaldatud kõrguseni merepinnast või maapinnast takistuste kohal (OCH/A), kuid mitte madalamal minimaalsest suhtelisest laskumiskõrgusest (MDH/A), mis on 500 jalga raja läve kohal. Lennukitel, mille lennuomadused (stardimass ja manööverduskõrgus) on samad mis transpordilennukitel, võib instruktor imiteerida mootoririket vastavalt harjutusele 3.8.3.4.

P --->

--->

M“

| e) | punkti B punkti 6 alapunktile j järgnevas tabelis jäetakse harjutust 3.8.3.5 käsitlev rida välja; |
| --- | --- |

e)

punkti B punkti 6 alapunktile j järgnevas tabelis jäetakse harjutust 3.8.3.5 käsitlev rida välja;

| f) | punktile C lisatakse uus alapunkt 8a:






  „8a) | PBN-õiguste saamiseks või säilitamiseks peab üks lähenemine olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).
  Erandina eespool esitatud lõigust ei hõlma piloodile antavad PBN-õigused RNP APCH protseduuride teostamise õigust, kui PBN-õiguste pikendamiseks korraldatud tasemekontroll ei sisalda RNP APCH harjutust. Piirang kaotatakse pärast seda, kui piloot on sooritanud RNP APCH harjutust sisaldava lennuoskuse tasemekontrolli.“ |
| --- | --- | --- |

f)

punktile C lisatakse uus alapunkt 8a:

„8a)

PBN-õiguste saamiseks või säilitamiseks peab üks lähenemine olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).

Erandina eespool esitatud lõigust ei hõlma piloodile antavad PBN-õigused RNP APCH protseduuride teostamise õigust, kui PBN-õiguste pikendamiseks korraldatud tasemekontroll ei sisalda RNP APCH harjutust. Piirang kaotatakse pärast seda, kui piloot on sooritanud RNP APCH harjutust sisaldava lennuoskuse tasemekontrolli.“

---

II LISA

Komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) punkti MED.A.030 muudetakse järgmiselt:

| a) | alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Kasutades õigusi, mis kaasnevad:






  1) | kergõhusõidukipiloodi loaga (LAPL), komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohaselt välja antud õhupallipiloodiloaga või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennukipiloodi loaga, peab piloodil olema vähemalt kehtiv LAPL-klassi tervisetõend; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Kasutades õigusi, mis kaasnevad:

1)

kergõhusõidukipiloodi loaga (LAPL), komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohaselt välja antud õhupallipiloodiloaga või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennukipiloodi loaga, peab piloodil olema vähemalt kehtiv LAPL-klassi tervisetõend;

| 2) | erapiloodiloaga (PPL), peab piloodil olema vähemalt kehtiv klassi 2 tervisetõend; |
| --- | --- |

2)

erapiloodiloaga (PPL), peab piloodil olema vähemalt kehtiv klassi 2 tervisetõend;

| 3) | õhupallipiloodi loaga (BPL),






  i) | peab piloodil äriliste õhupallilendude puhul olema vähemalt kehtiv klassi 2 tervisetõend; |
| --- | --- | --- |

3)

õhupallipiloodi loaga (BPL),

i)

peab piloodil äriliste õhupallilendude puhul olema vähemalt kehtiv klassi 2 tervisetõend;

| ii) | peab piloodil muude kui äriliste õhupallilendude puhul, kui õhusõiduki pardal on rohkem kui neli inimest, olema vähemalt kehtiv klassi 2 tervisetõend; |
| --- | --- |

ii)

peab piloodil muude kui äriliste õhupallilendude puhul, kui õhusõiduki pardal on rohkem kui neli inimest, olema vähemalt kehtiv klassi 2 tervisetõend;

| 4) | purilennukipiloodi loaga (SPL), peab piloodil muude kui komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 artikli 3 lõikes 2 kindlaksmääratud äriliste purilennukilendude puhul olema vähemalt kehtiv klassi 2 tervisetõend; |
| --- | --- |

4)

purilennukipiloodi loaga (SPL), peab piloodil muude kui komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 artikli 3 lõikes 2 kindlaksmääratud äriliste purilennukilendude puhul olema vähemalt kehtiv klassi 2 tervisetõend;

| 5) | ametipiloodiloaga (CPL), teise piloodi loaga (MPL) või liinipiloodiloaga (ATPL), peab piloodil olema vähemalt kehtiv klassi 1 tervisetõend.“; |
| --- | --- |

5)

ametipiloodiloaga (CPL), teise piloodi loaga (MPL) või liinipiloodiloaga (ATPL), peab piloodil olema vähemalt kehtiv klassi 1 tervisetõend.“;

| b) | alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Kui erapiloodiloale (PPL) on lisatud instrumentaallennupädevusmärge või instrumentaallennu algpädevusmärge, peab piloodiloa omanik läbima toonaudiomeetria katse, mis vastab klassi 1 tervisetõendi omanikelt nõutavale perioodilisusele ja standardile.“ |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Kui erapiloodiloale (PPL) on lisatud instrumentaallennupädevusmärge või instrumentaallennu algpädevusmärge, peab piloodiloa omanik läbima toonaudiomeetria katse, mis vastab klassi 1 tervisetõendi omanikelt nõutavale perioodilisusele ja standardile.“

---

III LISA

Komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 VI lisa (ARA-osa) muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkti ARA.GEN.220 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Pädev asutus koostab loetelu kõikidest väljaantud organisatsioonisertifikaatidest, lennutreeningseadmete (FSTD-de) kvalifikatsioonisertifikaatidest ja personali lubadest, sertifikaatidest ning tunnistustest, deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonide esitatud deklaratsioonidest ja deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonide koolitusprogrammidest, mille puhul ta on kontrollinud vastavust komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) nõuetele, või mille vastavuse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) nõuetele ta on heaks kiitnud, ning ajakohastab seda.“; |
| --- | --- | --- |

1)

punkti ARA.GEN.220 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Pädev asutus koostab loetelu kõikidest väljaantud organisatsioonisertifikaatidest, lennutreeningseadmete (FSTD-de) kvalifikatsioonisertifikaatidest ja personali lubadest, sertifikaatidest ning tunnistustest, deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonide esitatud deklaratsioonidest ja deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonide koolitusprogrammidest, mille puhul ta on kontrollinud vastavust komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) nõuetele, või mille vastavuse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) nõuetele ta on heaks kiitnud, ning ajakohastab seda.“;

| 2) | punkti ARA.GEN.350 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti da sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „da) | Ilma et see piiraks alapunktide a–d kohaldamist, peab pädev asutus juhul, kui ta leiab järelevalve teostamise käigus või muude vahendite kaudu tõendeid selle kohta, et deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon ei vasta määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulistele nõuetele, käesoleva määruse I lisas (FCL-osa) ja VIII lisas (DTO-osa) sätestatud nõuetele või komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisas (BFCL-osa) ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisas (SFCL-osa) sätestatud nõuetele, tegema järgmist:“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

punkti ARA.GEN.350 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti da sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„da)

Ilma et see piiraks alapunktide a–d kohaldamist, peab pädev asutus juhul, kui ta leiab järelevalve teostamise käigus või muude vahendite kaudu tõendeid selle kohta, et deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon ei vasta määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulistele nõuetele, käesoleva määruse I lisas (FCL-osa) ja VIII lisas (DTO-osa) sätestatud nõuetele või komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisas (BFCL-osa) ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisas (SFCL-osa) sätestatud nõuetele, tegema järgmist:“;

| b) | alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Kui punkti ARA.GEN.300 alapunkti d kohaselt tegutsev liikmesriigi pädev asutus teeb kindlaks, et organisatsioon, kelle on sertifitseerinud teise liikmesriigi pädev asutus või amet, või kes on esitanud teise liikmesriigi pädevale asutusele või ametile deklaratsiooni, on rikkunud määruse (EL) 2018/1139 IV lisas, käesoleva määruse I lisas (FCL-osa), VII lisas (ORA-osa) ja VIII lisas (DTO-osa) või komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisas (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisas (SFCL-osa) sätestatud olulisi nõudeid, teavitab ta kõnealusest rikkumisest asjaomast pädevat asutust, ilma et see piiraks mis tahes täiendavate täitemeetmete kohaldamist.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Kui punkti ARA.GEN.300 alapunkti d kohaselt tegutsev liikmesriigi pädev asutus teeb kindlaks, et organisatsioon, kelle on sertifitseerinud teise liikmesriigi pädev asutus või amet, või kes on esitanud teise liikmesriigi pädevale asutusele või ametile deklaratsiooni, on rikkunud määruse (EL) 2018/1139 IV lisas, käesoleva määruse I lisas (FCL-osa), VII lisas (ORA-osa) ja VIII lisas (DTO-osa) või komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisas (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisas (SFCL-osa) sätestatud olulisi nõudeid, teavitab ta kõnealusest rikkumisest asjaomast pädevat asutust, ilma et see piiraks mis tahes täiendavate täitemeetmete kohaldamist.“;

| 3) | punkti ARA.GEN.360 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Saades loa või tunnistuse omanikult komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.015 alapunkti e, III lisa (BFCL-osa) punkti BFCL.015 alapunkti f või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.015 alapunkti f kohase taotluse pädeva asutuse vahetamiseks, peab taotluse saanud pädev asutus loa või tunnistuse omaniku pädevalt asutuselt põhjendamatu viivituseta nõudma, et see edastaks viivitamata kõik alljärgneva:






  1) | loa või tunnistuse kontrollandmed; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

punkti ARA.GEN.360 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Saades loa või tunnistuse omanikult komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.015 alapunkti e, III lisa (BFCL-osa) punkti BFCL.015 alapunkti f või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.015 alapunkti f kohase taotluse pädeva asutuse vahetamiseks, peab taotluse saanud pädev asutus loa või tunnistuse omaniku pädevalt asutuselt põhjendamatu viivituseta nõudma, et see edastaks viivitamata kõik alljärgneva:

1)

loa või tunnistuse kontrollandmed;

| 2) | koopiad loa või tunnistuse omaniku lennundusmeditsiinilistest andmetest, mida asjaomane pädev asutus säilitab vastavalt punktidele ARA.GEN.220 ja ARA.MED.150. Lennundusmeditsiinilised andmed edastatakse vastavalt IV lisa (MED-osa) punktile MED.A.015 ning need peavad sisaldama taotleja asjaomaste terviseandmete kokkuvõtet, mida on kontrollinud ja mille on allkirjastanud lennundusmeditsiini ekspertarst.“; |
| --- | --- |

2)

koopiad loa või tunnistuse omaniku lennundusmeditsiinilistest andmetest, mida asjaomane pädev asutus säilitab vastavalt punktidele ARA.GEN.220 ja ARA.MED.150. Lennundusmeditsiinilised andmed edastatakse vastavalt IV lisa (MED-osa) punktile MED.A.015 ning need peavad sisaldama taotleja asjaomaste terviseandmete kokkuvõtet, mida on kontrollinud ja mille on allkirjastanud lennundusmeditsiini ekspertarst.“;

| 4) | punktile ARA.FCL.200 lisatakse alapunkt e:






  „e) | Õhupalli või purilennuki lennuinstruktori tunnistuse instruktorid: pädev asutus töötab välja asjakohase protseduuri järelevalve all toimuvate õppelendude läbiviimiseks vastavalt alljärgnevale:






  1) | komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) punkti BFCL.315 alapunkti a alapunkti 5 alapunkt ii ja punkti BFCL.360 alapunkti a alapunkt 2 ning |
| --- | --- | --- | --- |

4)

punktile ARA.FCL.200 lisatakse alapunkt e:

„e)

Õhupalli või purilennuki lennuinstruktori tunnistuse instruktorid: pädev asutus töötab välja asjakohase protseduuri järelevalve all toimuvate õppelendude läbiviimiseks vastavalt alljärgnevale:

1)

komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) punkti BFCL.315 alapunkti a alapunkti 5 alapunkt ii ja punkti BFCL.360 alapunkti a alapunkt 2 ning

| 2) | komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.315 alapunkti a alapunkti 7 alapunkt ii ja punkti SFCL.360 alapunkti a alapunkt 2.“; |
| --- | --- |

2)

komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.315 alapunkti a alapunkti 7 alapunkt ii ja punkti SFCL.360 alapunkti a alapunkt 2.“;

| 5) | punkti ARA.FCL.250 alapunkti a alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | loa omanik ei vasta enam komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa) ja III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) nõuetele;“; |
| --- | --- | --- |

5)

punkti ARA.FCL.250 alapunkti a alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

loa omanik ei vasta enam komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa) ja III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) nõuetele;“;

| 6) | punkti ARA.FCL.300 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Pädev asutus kehtestab vajaliku korra ja menetlused, mis võimaldavad taotlejatel sooritada teooriaeksameid kooskõlas komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa) ja III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaldatavate nõuetega.“; |
| --- | --- | --- |

6)

punkti ARA.FCL.300 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Pädev asutus kehtestab vajaliku korra ja menetlused, mis võimaldavad taotlejatel sooritada teooriaeksameid kooskõlas komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa) ja III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaldatavate nõuetega.“;

| 7) | punkti ARA.ATO.105 järele lisatakse punkt ARA.ATO.110:

  „
  ARA.ATO.110
  Minimaalvarustuse loetelude heakskiitmine

  Kui pädev asutus saab määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO-osa) punkti ORO.MLR.105 ja VI lisa (NCC-osa) punkti NCC.GEN.101 kohase minimaalvarustuse loetelu kinnitamise taotluse, tegutseb ta kooskõlas kõnealuse määruse II lisa (ARO-osa) punktiga ARO.OPS.205.“; |
| --- | --- |

7)

punkti ARA.ATO.105 järele lisatakse punkt ARA.ATO.110:

„
  ARA.ATO.110
  Minimaalvarustuse loetelude heakskiitmine

Kui pädev asutus saab määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO-osa) punkti ORO.MLR.105 ja VI lisa (NCC-osa) punkti NCC.GEN.101 kohase minimaalvarustuse loetelu kinnitamise taotluse, tegutseb ta kooskõlas kõnealuse määruse II lisa (ARO-osa) punktiga ARO.OPS.205.“;

| 8) | punkti ARA.DTO.100 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Kui deklaratsioon ei sisalda nõutavat teavet, või sisaldab teavet, mis osutab sellele, et asjaomane koolitusorganisatsioon ei vasta määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulistele nõuetele, käesoleva määruse I lisas (FCL-osa) ja VIII lisas (DTO-osa) sätestatud nõuetele või komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisas (BFCL-osa) ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisas (SFCL-osa) sätestatud nõuetele, peab pädev asutus tegutsema kooskõlas punkti ARA.GEN.350 alapunktiga da.“; |
| --- | --- | --- |

8)

punkti ARA.DTO.100 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Kui deklaratsioon ei sisalda nõutavat teavet, või sisaldab teavet, mis osutab sellele, et asjaomane koolitusorganisatsioon ei vasta määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulistele nõuetele, käesoleva määruse I lisas (FCL-osa) ja VIII lisas (DTO-osa) sätestatud nõuetele või komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisas (BFCL-osa) ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisas (SFCL-osa) sätestatud nõuetele, peab pädev asutus tegutsema kooskõlas punkti ARA.GEN.350 alapunktiga da.“;

| 9) | punkti ARA.DTO.110 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Kui pädev asutus on kätte saanud deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusprogrammi ja selle muudatused, millest teda on teavitatud vastavalt VIII lisa (DTO-osa) punkti DTO.GEN.115 alapunktile c, või kõnealuse lisa punkti DTO.GEN.230 alapunkti c kohase taotluse koolitusprogrammide heakskiitmise kohta, kontrollib pädev asutus nende koolitusprogrammide vastavust komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa) ja III lisa (BFCL-osa) ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

9)

punkti ARA.DTO.110 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Kui pädev asutus on kätte saanud deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusprogrammi ja selle muudatused, millest teda on teavitatud vastavalt VIII lisa (DTO-osa) punkti DTO.GEN.115 alapunktile c, või kõnealuse lisa punkti DTO.GEN.230 alapunkti c kohase taotluse koolitusprogrammide heakskiitmise kohta, kontrollib pädev asutus nende koolitusprogrammide vastavust komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa) ja III lisa (BFCL-osa) ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) nõuetele.“;

| 10) | I liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkirjale „Lennumeeskonnaliikme luba“ järgnev sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Liikmesriigi poolt komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud lennumeeskonnaliikme luba peab vastama järgmistele spetsifikatsioonidele.“; |
| --- | --- | --- |

10)

I liidet muudetakse järgmiselt:

a)

pealkirjale „Lennumeeskonnaliikme luba“ järgnev sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigi poolt komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud lennumeeskonnaliikme luba peab vastama järgmistele spetsifikatsioonidele.“;

| b) | punkti a alapunkti 1 alapunkt III asendatakse järgmisega:






  „III) | loa seerianumber, mis algab loa väljaandjariigi ÜRO-riigitähisega, millele järgneb tähis „FCL“, „BFCL“ või „SFCL“ (vastavalt vajadusele) ning araabia numbritest ja/või ladina tähtedest koosnev kood;“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti a alapunkti 1 alapunkt III asendatakse järgmisega:

„III)

loa seerianumber, mis algab loa väljaandjariigi ÜRO-riigitähisega, millele järgneb tähis „FCL“, „BFCL“ või „SFCL“ (vastavalt vajadusele) ning araabia numbritest ja/või ladina tähtedest koosnev kood;“;

| c) | punkti a alapunkti 2 alapunkt XII asendatakse järgmisega:






  „XII) | pädevusmärked ja tunnistused ning õhupallide ja purilennukite puhul õigused: klassi- või tüübipädevused ning instruktoritunnistused jne koos kehtivusaegadega (vastavalt vajadusele). Raadiotelefoniõigused võib märkida loavormile või eraldi tunnistusele;“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti a alapunkti 2 alapunkt XII asendatakse järgmisega:

„XII)

pädevusmärked ja tunnistused ning õhupallide ja purilennukite puhul õigused: klassi- või tüübipädevused ning instruktoritunnistused jne koos kehtivusaegadega (vastavalt vajadusele). Raadiotelefoniõigused võib märkida loavormile või eraldi tunnistusele;“;

| d) | punktile c järgnevat vormi pealkirjaga „Esileht“ (EASA vorm 141, versioon 2) muudetakse järgmiselt:






  i) | väljend „Välja antud FCL-osa kohaselt“ asendatakse järgmisega:

  „Välja antud FCL-osa/BFCL-osa/SFCL-osa kohaselt (mittevajalik maha tõmmata).“; |
| --- | --- | --- |

d)

punktile c järgnevat vormi pealkirjaga „Esileht“ (EASA vorm 141, versioon 2) muudetakse järgmiselt:

i)

väljend „Välja antud FCL-osa kohaselt“ asendatakse järgmisega:

„Välja antud FCL-osa/BFCL-osa/SFCL-osa kohaselt (mittevajalik maha tõmmata).“;

| ii) | väljend „Luba vastab ICAO standarditele, välja arvatud kergõhusõidukipiloodi loa (LAPL) ja instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke (EIR) õiguste osas“ asendatakse järgmisega:

  „Luba vastab ICAO standarditele, välja arvatud kergõhusõidukipiloodi loa (LAPL) ja instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) õiguste osas või juhul, kui sellele on lisatud kergõhusõidukipiloodi loa (LAPL) tervisetõend“; |
| --- | --- |

ii)

väljend „Luba vastab ICAO standarditele, välja arvatud kergõhusõidukipiloodi loa (LAPL) ja instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke (EIR) õiguste osas“ asendatakse järgmisega:

„Luba vastab ICAO standarditele, välja arvatud kergõhusõidukipiloodi loa (LAPL) ja instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) õiguste osas või juhul, kui sellele on lisatud kergõhusõidukipiloodi loa (LAPL) tervisetõend“;

| e) | pealkirjale „lehekülg 2“ järgneval vormil asendatakse väljend „Loa seerianumber peab alati algama loa väljaandjariigi ÜRO riigitähisega, millele järgnevad tähed „FCL“.“ (III väljaga „Loa number“ seotud märkus) järgmisega:

  „Loa seerianumber peab alati algama loa väljaandjariigi ÜRO riigitähisega, millele järgnevad tähed „FCL.“, „BFCL.“ või „SFCL.“ (vastavalt vajadusele).“; |
| --- | --- |

e)

pealkirjale „lehekülg 2“ järgneval vormil asendatakse väljend „Loa seerianumber peab alati algama loa väljaandjariigi ÜRO riigitähisega, millele järgnevad tähed „FCL“.“ (III väljaga „Loa number“ seotud märkus) järgmisega:

„Loa seerianumber peab alati algama loa väljaandjariigi ÜRO riigitähisega, millele järgnevad tähed „FCL.“, „BFCL.“ või „SFCL.“ (vastavalt vajadusele).“;

| f) | pealkirjale „lehekülg 3“ järgnevat vormi muudetakse järgmiselt:






  i) | väljend „Kasutatakse samu lühendeid, mis FCL-osas (nt PPL(H), ATPL(A) jne.)“ (II väljaga „Lubade nimetused, esmase väljaandmise kuupäev ja riigitähis“ seotud tekst) asendatakse järgmisega:

  „Kasutatakse samu lühendeid, mis FCL-osas (nt PPL(H), ATPL(A) jne), BFCL-osas ja SFCL-osas“; |
| --- | --- | --- |

f)

pealkirjale „lehekülg 3“ järgnevat vormi muudetakse järgmiselt:

i)

väljend „Kasutatakse samu lühendeid, mis FCL-osas (nt PPL(H), ATPL(A) jne.)“ (II väljaga „Lubade nimetused, esmase väljaandmise kuupäev ja riigitähis“ seotud tekst) asendatakse järgmisega:

„Kasutatakse samu lühendeid, mis FCL-osas (nt PPL(H), ATPL(A) jne), BFCL-osas ja SFCL-osas“;

| ii) | väljendi „Kergõhusõidukipiloodi loa (LAPL) puhul: LAPL ei ole välja antud ICAO standardite alusel“ (XIII väljaga „Märkused“ seotud tekst) järele lisatakse järgmine tekst:

  „Purilennukipiloodi loa (SPL) puhul (v.a komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 artikli 3b lõike 2 alapunktis b osutatud juhud): vigurlennuõigused ja purilennuki pilvelennuõigused ning stardimeetodid, mida kasutatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punktidele SFCL.155, SFCL.200 and SFCL.215 (vastavalt vajadusele).“; |
| --- | --- |

ii)

väljendi „Kergõhusõidukipiloodi loa (LAPL) puhul: LAPL ei ole välja antud ICAO standardite alusel“ (XIII väljaga „Märkused“ seotud tekst) järele lisatakse järgmine tekst:

„Purilennukipiloodi loa (SPL) puhul (v.a komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 artikli 3b lõike 2 alapunktis b osutatud juhud): vigurlennuõigused ja purilennuki pilvelennuõigused ning stardimeetodid, mida kasutatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punktidele SFCL.155, SFCL.200 and SFCL.215 (vastavalt vajadusele).“;

| 11) | III liide asendatakse järgmisega:

  „KOOLITUSORGANISATSIOONI SERTIFIKAAT

  Euroopa Liit *


  Pädev asutus


  KOOLITUSORGANISATSIOONI SERTIFIKAAT

  [SERTIFIKAADI NUMBER/VIIDE]
  Vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1178/2011 [ja komisjoni määrusele (EL) 2018/395 / komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2018/1976 (VALIDA SOBIV VARIANT)] ja allpool täpsustatud tingimustele kinnitab [pädev asutus] käesolevaga, et:
  [KOOLITUSORGANISATSIOONI NIMI]
  [KOOLITUSORGANISATSIOONI AADRESS]
  on ORA-osa kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, millel on õigus viia läbi FCL-osa BFCL-osa/SFCL-osa [VALIDA SOBIV VARIANT] kohaseid koolituskursusi koos lennutreeningseadmete kasutamisega vastavalt lisatud koolituskursuse sertifikaadile.
  TINGIMUSED:
  Sertifikaat annab õiguse üksnes käesolevale sertifikaadile lisatud koolituskursuste sertifikaadis loetletud koolituskursuste läbiviimiseks koos lennutreeningseadmete kasutamisega.
  Käesolev sertifikaat kehtib tingimusel, et sertifitseeritud organisatsioon täidab jätkuvalt ORA-osa, FCL-osa, BFCL-osa, SFCL-osa [VALIDA SOBIV VARIANT] ja muude kohaldatavate eeskirjade nõudeid.
  Eespool nimetatud tingimuste täitmise korral on käesolev sertifikaat kehtiv, välja arvatud juhul kui sertifikaadist on loobutud, see on asendatud teise sertifikaadiga, peatatud, tühistatud või sellele on kehtestatud piirangud.
  Väljaandmise kuupäev:
  Allkiri:
  [Pädev asutus]






  - | ELi mittekuuluvate riikide puhul sõnad „Euroopa Liit“ välja jätta. |
| --- | --- | --- |

11)

III liide asendatakse järgmisega:

„KOOLITUSORGANISATSIOONI SERTIFIKAAT

Euroopa Liit *

Pädev asutus

KOOLITUSORGANISATSIOONI SERTIFIKAAT

[SERTIFIKAADI NUMBER/VIIDE]

Vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1178/2011 [ja komisjoni määrusele (EL) 2018/395 / komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2018/1976 (VALIDA SOBIV VARIANT)] ja allpool täpsustatud tingimustele kinnitab [pädev asutus] käesolevaga, et:

[KOOLITUSORGANISATSIOONI NIMI]

[KOOLITUSORGANISATSIOONI AADRESS]

on ORA-osa kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, millel on õigus viia läbi FCL-osa BFCL-osa/SFCL-osa [VALIDA SOBIV VARIANT] kohaseid koolituskursusi koos lennutreeningseadmete kasutamisega vastavalt lisatud koolituskursuse sertifikaadile.

TINGIMUSED:

Sertifikaat annab õiguse üksnes käesolevale sertifikaadile lisatud koolituskursuste sertifikaadis loetletud koolituskursuste läbiviimiseks koos lennutreeningseadmete kasutamisega.

Käesolev sertifikaat kehtib tingimusel, et sertifitseeritud organisatsioon täidab jätkuvalt ORA-osa, FCL-osa, BFCL-osa, SFCL-osa [VALIDA SOBIV VARIANT] ja muude kohaldatavate eeskirjade nõudeid.

Eespool nimetatud tingimuste täitmise korral on käesolev sertifikaat kehtiv, välja arvatud juhul kui sertifikaadist on loobutud, see on asendatud teise sertifikaadiga, peatatud, tühistatud või sellele on kehtestatud piirangud.

Väljaandmise kuupäev:

Allkiri:

[Pädev asutus]

*

EASA vorm 143, versioon 2 – lk 1/2.

KOOLITUSORGANISATSIOONI SERTIFIKAAT

KOOLITUSKURSUSTE SERTIFIKAAT

Lisa koolitusorganisatsiooni sertifikaadile nr:

[SERTIFIKAADI NUMBER/VIIDE]

[KOOLITUSORGANISATSIOONI NIMI]

omab õigust korraldada ja läbi viia järgmisi FCL-osa/BFCL-osa/SFCL-osa [VALIDA SOBIV VARIANT] koolituskursusi ning kasutada järgmisi lennutreeningseadmeid:

| Koolituskursus | Kasutatav(ad) lennutreeningsead(m)e(d) koos tähisega  (1) |
| --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Koolituskursus

Kasutatav(ad) lennutreeningsead(m)e(d) koos tähisega  (1)

Koolituskursuse sertifikaat kehtib kuni:

| a) | koolitusorganisatsiooni sertifikaadist ei ole loobutud, seda ei ole asendatud teise sertifikaadiga, peatatud, tühistatud ja sellele ei ole kehtestatud piiranguid ning |
| --- | --- |

a)

koolitusorganisatsiooni sertifikaadist ei ole loobutud, seda ei ole asendatud teise sertifikaadiga, peatatud, tühistatud ja sellele ei ole kehtestatud piiranguid ning

| b) | kõik toimingud tehakse vastavalt ORA-osale, FCL-osale, BFCL-osale, SFCL-osale [VALIDA SOBIV VARIANT] ja muudele kohaldatavatele eeskirjadele ning vajaduse korral ORA-osaga ette nähtud organisatsiooni dokumentide kohastele menetlustele. |
| --- | --- |

b)

kõik toimingud tehakse vastavalt ORA-osale, FCL-osale, BFCL-osale, SFCL-osale [VALIDA SOBIV VARIANT] ja muudele kohaldatavatele eeskirjadele ning vajaduse korral ORA-osaga ette nähtud organisatsiooni dokumentide kohastele menetlustele.

Väljaandmise kuupäev:

Allkiri: [Pädev asutus]

Liikmesriigi/EASA nimel

EASA VORM 143, versioon 2 – lk 2/2.“

| 12) | VIII liide asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

12)

VIII liide asendatakse järgmisega:

„Koolitusprogrammi sertifikaat

Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon

Euroopa Liit (*)

Pädev asutus

| Väljaandja: |
| --- |
| Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni nimi: |
| Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni viitenumber: |
| |
| Heaks kiidetud koolitusprogramm(id):

  Kontrollpilootide standardimine – purilennukite kontrollpiloot (FE(S)), õhupallide kontrollpiloot (FE(B)) (**)
  Kontrollpilootide täienduskursus – purilennukite kontrollpiloot (FE(S)), õhupallide kontrollpiloot (FE(B)) (**) | Dokumendi number: | Märkused: |
| Eespool nimetatud pädev asutus on eespool nimetatud koolitusprogrammi/koolitusprogramme kontrollinud ja leidnud, et see/need on kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa), komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) nõuetega. |
| Väljaandmise kuupäev: |
| Allkiri: [pädev asutus] |
| (*) | ELi mittekuuluvate riikide puhul sõnad „Euroopa Liit“ välja jätta. |

Väljaandja:

Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni nimi:

Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni viitenumber:

Heaks kiidetud koolitusprogramm(id):

Kontrollpilootide standardimine – purilennukite kontrollpiloot (FE(S)), õhupallide kontrollpiloot (FE(B)) (**)

Kontrollpilootide täienduskursus – purilennukite kontrollpiloot (FE(S)), õhupallide kontrollpiloot (FE(B)) (**)

Dokumendi number:

Märkused:

Eespool nimetatud pädev asutus on eespool nimetatud koolitusprogrammi/koolitusprogramme kontrollinud ja leidnud, et see/need on kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa), komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) nõuetega.

Väljaandmise kuupäev:

Allkiri: [pädev asutus]

(*)

ELi mittekuuluvate riikide puhul sõnad „Euroopa Liit“ välja jätta.

| (**) | Valida sobiv variant. |
| --- | --- |

(**)

Valida sobiv variant.

EASA vorm XXX, 2. väljaanne – lk 1/1“.

---

(1)  vastavalt kvalifikatsioonitõendile

---

IV LISA

Komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 VII lisa (ORA-osa) muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkti ORA.ATO.110 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | tagada, et pakutav koolitus vastab komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa), komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) nõuetele ning katselendurite koolituse korral komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 I lisas (osa 21) ja koolitusprogrammis sätestatud asjakohastele nõuetele;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

punkti ORA.ATO.110 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

tagada, et pakutav koolitus vastab komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa), komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) nõuetele ning katselendurite koolituse korral komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 I lisas (osa 21) ja koolitusprogrammis sätestatud asjakohastele nõuetele;“;

| b) | alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Lennuinstruktoritel ja lennutreeningseadme instruktoritel peab olema pakutavas koolitusliigis komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt nõutav kvalifikatsioon.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Lennuinstruktoritel ja lennutreeningseadme instruktoritel peab olema pakutavas koolitusliigis komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt nõutav kvalifikatsioon.“;

| 2) | punkti ORA.ATO.125 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Koolitusprogramm peab vastama komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa), komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) nõuetele ning katselendurite koolituse korral komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 I lisas (osa 21) ja koolitusprogrammis sätestatud asjakohastele nõuetele.“ |
| --- | --- | --- |

2)

punkti ORA.ATO.125 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Koolitusprogramm peab vastama komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa), komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) nõuetele ning katselendurite koolituse korral komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 I lisas (osa 21) ja koolitusprogrammis sätestatud asjakohastele nõuetele.“

---

V LISA

Määruse (EL) nr 1178/2011 VIII lisa (DTO-osa) muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkti DTO.GEN.110 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti a alapunktid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:






  „3) | purilennukite puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) nõuetele:






  a) | teooriaõpe purilennukipiloodi loa taotlejatele; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

punkti DTO.GEN.110 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti a alapunktid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3)

purilennukite puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) nõuetele:

a)

teooriaõpe purilennukipiloodi loa taotlejatele;

| b) | lennuõpe purilennukipiloodi loa taotlejatele; |
| --- | --- |

b)

lennuõpe purilennukipiloodi loa taotlejatele;

| c) | koolitus õiguste laiendamiseks purilennukitele või fikseeritud jõuallikaga purilennukitele vastavalt punktile SFCL.150; |
| --- | --- |

c)

koolitus õiguste laiendamiseks purilennukitele või fikseeritud jõuallikaga purilennukitele vastavalt punktile SFCL.150;

| d) | täiendavate stardimeetodite kasutamist käsitlev koolitus vastavalt punktile SFCL.155; |
| --- | --- |

d)

täiendavate stardimeetodite kasutamist käsitlev koolitus vastavalt punktile SFCL.155;

| e) | koolitus täiendavate pädevusmärgete ja õiguste taotlejatele: algtaseme vigurlennuõigused ja edasijõudnute vigurlennuõigused, purilennuki ja plakati pukseerimise pädevusmärge, fikseeritud jõuallikaga purilennukite öölennupädevusmärge ning purilennuki pilvelennupädevusmärge; |
| --- | --- |

e)

koolitus täiendavate pädevusmärgete ja õiguste taotlejatele: algtaseme vigurlennuõigused ja edasijõudnute vigurlennuõigused, purilennuki ja plakati pukseerimise pädevusmärge, fikseeritud jõuallikaga purilennukite öölennupädevusmärge ning purilennuki pilvelennupädevusmärge;

| f) | koolitus purilennukite lennuinstruktori (FI(S)) tunnistuse saamiseks; |
| --- | --- |

f)

koolitus purilennukite lennuinstruktori (FI(S)) tunnistuse saamiseks;

| g) | purilennukite lennuinstruktori (FI(S)) täienduskursus; |
| --- | --- |

g)

purilennukite lennuinstruktori (FI(S)) täienduskursus;

| 4) | õhupallide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (BFCL-osa) nõuetele:






  a) | teooriaõpe õhupallipiloodi loa taotlejatele; |
| --- | --- | --- |

4)

õhupallide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (BFCL-osa) nõuetele:

a)

teooriaõpe õhupallipiloodi loa taotlejatele;

| b) | lennuõpe õhupallipiloodi loa taotlejatele; |
| --- | --- |

b)

lennuõpe õhupallipiloodi loa taotlejatele;

| c) | koolitus õiguste laiendamiseks muule õhupalliklassile või -kategooriale vastavalt punktile BFCL.150; |
| --- | --- |

c)

koolitus õiguste laiendamiseks muule õhupalliklassile või -kategooriale vastavalt punktile BFCL.150;

| d) | koolitus täiendavate pädevusmärgete taotlejatele: trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupalli lennud, öölennud ja äriline lennutegevus; |
| --- | --- |

d)

koolitus täiendavate pädevusmärgete taotlejatele: trossiga kinnitatud kuumaõhu-õhupalli lennud, öölennud ja äriline lennutegevus;

| g) | koolitus õhupallide lennuinstruktori (FI(B)) tunnistuse saamiseks; |
| --- | --- |

g)

koolitus õhupallide lennuinstruktori (FI(B)) tunnistuse saamiseks;

| h) | õhupallide lennuinstruktori (FI(B)) täienduskursus.“; |
| --- | --- |

h)

õhupallide lennuinstruktori (FI(B)) täienduskursus.“;

| b) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonil on õigus korraldada ka komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) punktides BFCL.430 ja punkti BFCL.460 alapunkti b alapunkti 1 kohaseid kontrollpiloodikursusi õhupallide kontrollpilootidele FE(B) ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punktides SFCL.430 ja punkti SFCL.460 alapunkti b alapunkti 1 kohaseid kontrollpiloodikursusi purilennukite kontrollpilootidele FE(S), kui deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon on esitanud punkti DTO.GEN.115 kohase deklaratsiooni ja pädev asutus on koolituskursuse punkti DTO.GEN.230 alapunkti c kohaselt heaks kiitnud.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonil on õigus korraldada ka komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) punktides BFCL.430 ja punkti BFCL.460 alapunkti b alapunkti 1 kohaseid kontrollpiloodikursusi õhupallide kontrollpilootidele FE(B) ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) punktides SFCL.430 ja punkti SFCL.460 alapunkti b alapunkti 1 kohaseid kontrollpiloodikursusi purilennukite kontrollpilootidele FE(S), kui deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon on esitanud punkti DTO.GEN.115 kohase deklaratsiooni ja pädev asutus on koolituskursuse punkti DTO.GEN.230 alapunkti c kohaselt heaks kiitnud.“;

| 2) | punkti DTO.GEN.115 alapunkti a alapunkt 8 asendatakse järgmisega:






  „8) | teade, milles kinnitatakse, et deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon vastab kõikide deklaratsiooniga hõlmatud koolituste jooksul jätkuvalt määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulistele nõuetele, käesoleva määruse I lisas (FCL-osa) ja VIII lisas (DTO-osa) sätestatud nõuetele ning komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisas (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisas (SFCL-osa) sätestatud nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

2)

punkti DTO.GEN.115 alapunkti a alapunkt 8 asendatakse järgmisega:

„8)

teade, milles kinnitatakse, et deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon vastab kõikide deklaratsiooniga hõlmatud koolituste jooksul jätkuvalt määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulistele nõuetele, käesoleva määruse I lisas (FCL-osa) ja VIII lisas (DTO-osa) sätestatud nõuetele ning komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisas (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisas (SFCL-osa) sätestatud nõuetele.“;

| 3) | punkti DTO.GEN.210 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti a alapunkti 2 alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | tagada, et korraldatavad koolitused vastavad komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) ning deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusprogrammi nõuetele;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

punkti DTO.GEN.210 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti a alapunkti 2 alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

tagada, et korraldatavad koolitused vastavad komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) ning deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusprogrammi nõuetele;“;

| b) | alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Lennuinstruktoritel ja lennutreeningseadmete instruktoritel peab olema pakutavas koolitusliigis komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt nõutav kvalifikatsioon.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Lennuinstruktoritel ja lennutreeningseadmete instruktoritel peab olema pakutavas koolitusliigis komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt nõutav kvalifikatsioon.“;

| 4) | punkti DTO.GEN.230 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Koolitusprogrammid peavad vastama komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) nõuetele.“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

punkti DTO.GEN.230 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Koolitusprogrammid peavad vastama komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) nõuetele.“;

| b) | alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon võib pakkuda punkti DTO.GEN.110 alapunktis b osutatud koolitust üksnes juhul, kui pädev asutus on pärast deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonilt asjakohase taotluse saamist välja andnud punkti ARA.DTO.110 kohase sertifikaadi, milles kinnitatakse, et koolitusprogramm ja selle mis tahes muudatused vastavad komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) nõuetele. Sellise sertifikaadi taotlemiseks esitab deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon punkti DTO.GEN.115 kohase deklaratsiooni.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon võib pakkuda punkti DTO.GEN.110 alapunktis b osutatud koolitust üksnes juhul, kui pädev asutus on pärast deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonilt asjakohase taotluse saamist välja andnud punkti ARA.DTO.110 kohase sertifikaadi, milles kinnitatakse, et koolitusprogramm ja selle mis tahes muudatused vastavad komisjoni määruse (EL) 2018/395 I lisa (FCL-osa), III lisa (BFCL-osa) ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) nõuetele. Sellise sertifikaadi taotlemiseks esitab deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon punkti DTO.GEN.115 kohase deklaratsiooni.“;

| 5) | 1. liites asendatakse deklaratsiooni vormi punkt 9 järgmisega:






  „9. | Kinnitused

  Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon on kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 VIII lisaga (DTO-osa), eelkõige selle punkti DTO.GEN.210 alapunkti a alapunkti 1 alapunktiga ii välja töötanud ohutuspoliitika ja kohaldab seda kogu deklaratsiooniga hõlmatud koolitustegevuse suhtes.
  Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon vastab kõikide deklaratsiooniga hõlmatud koolituste jooksul jätkuvalt määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulistele nõuetele, komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 I lisas (FCL-osa) ja VIII lisas (DTO-osa) sätestatud nõuetele ning komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisas (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisas (SFCL-osa) sätestatud nõuetele.
  Kinnitame, et käesolevas deklaratsioonis ja selle lisades (vajaduse korral) sisalduv teave on täielik ja tõene.
  Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni esindaja nimi, kuupäev ja allkiri
  Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi nimi, kuupäev ja allkiri“ |
| --- | --- | --- |

5)

1. liites asendatakse deklaratsiooni vormi punkt 9 järgmisega:

„9.

Kinnitused

Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon on kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 VIII lisaga (DTO-osa), eelkõige selle punkti DTO.GEN.210 alapunkti a alapunkti 1 alapunktiga ii välja töötanud ohutuspoliitika ja kohaldab seda kogu deklaratsiooniga hõlmatud koolitustegevuse suhtes.

Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon vastab kõikide deklaratsiooniga hõlmatud koolituste jooksul jätkuvalt määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulistele nõuetele, komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 I lisas (FCL-osa) ja VIII lisas (DTO-osa) sätestatud nõuetele ning komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisas (BFCL-osa) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisas (SFCL-osa) sätestatud nõuetele.

Kinnitame, et käesolevas deklaratsioonis ja selle lisades (vajaduse korral) sisalduv teave on täielik ja tõene.

Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni esindaja nimi, kuupäev ja allkiri

Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi nimi, kuupäev ja allkiri“

---

DIREKTIIVID

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/109 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/109

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) 2020/360,

17. detsember 2019,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, milles käsitletakse plii kasutamist platineeritud plaatinaelektroodides, mida kasutatakse teatavateks juhtivuse mõõtmisteks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata teatavate erandiga kaetud kasutusviiside suhtes, mis on iseloomulikud meditsiiniseadmetele ning seire- ja kontrolliseadmetele ning mis on loetletud kõnealuse direktiivi IV lisas. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata teatavate erandiga kaetud kasutusviiside suhtes, mis on iseloomulikud meditsiiniseadmetele ning seire- ja kontrolliseadmetele ning mis on loetletud kõnealuse direktiivi IV lisas.

| (2) | Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

(2)

Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas.

| (3) | Plii on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisasse. |
| --- | --- |

(3)

Plii on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisasse.

| (4) | Delegeeritud direktiiviga 2014/73/EL (2) tegi komisjon erandi plii kasutamiseks platineeritud plaatinaelektroodides, mida kasutatakse juhtivuse mõõtmiseks, kui on täidetud teatavad tingimused (edaspidi „erand“) ning lisas asjaomased kasutusviisid direktiivi 2011/65/EL IV lisasse. Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt pidi erand kehtivuse kaotama 31. detsembril 2018. |
| --- | --- |

(4)

Delegeeritud direktiiviga 2014/73/EL (2) tegi komisjon erandi plii kasutamiseks platineeritud plaatinaelektroodides, mida kasutatakse juhtivuse mõõtmiseks, kui on täidetud teatavad tingimused (edaspidi „erand“) ning lisas asjaomased kasutusviisid direktiivi 2011/65/EL IV lisasse. Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt pidi erand kehtivuse kaotama 31. detsembril 2018.

| (5) | Komisjon sai taotluse kehtivusaja pikendamiseks (edaspidi „pikendamistaotlus“) 30. juunil 2017, st direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul. Selle sätte kohaselt kehtib erand seni, kuni on vastu võetud otsus pikendamistaotluse kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai taotluse kehtivusaja pikendamiseks (edaspidi „pikendamistaotlus“) 30. juunil 2017, st direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul. Selle sätte kohaselt kehtib erand seni, kuni on vastu võetud otsus pikendamistaotluse kohta.

| (6) | Pikendamistaotluse hindamine hõlmas konsultatsioone sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7. |
| --- | --- |

(6)

Pikendamistaotluse hindamine hõlmas konsultatsioone sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7.

| (7) | Pliid sisaldavaid platineeritud plaatinaelektroode kasutatakse erimõõteseadmetes, mille puhul on nõutavad teatavad mõõteomadused, nagu suur mõõteulatus, suur täpsus või suur töökindlus hapete ja aluste suure kontsentratsiooni puhul |
| --- | --- |

(7)

Pliid sisaldavaid platineeritud plaatinaelektroode kasutatakse erimõõteseadmetes, mille puhul on nõutavad teatavad mõõteomadused, nagu suur mõõteulatus, suur täpsus või suur töökindlus hapete ja aluste suure kontsentratsiooni puhul

| (8) | Kuna töökindlad alternatiivid puuduvad, ei ole plii asendamine või kõrvaldamine asjaomaste kasutusviiside puhul teatavates mõõteseadmetes praegu teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Erandi kehtivusaja pikendamine on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (3) ning seega ei nõrgenda erand kõnealuse määrusega tagatud keskkonna- ja tervisekaitset. |
| --- | --- |

(8)

Kuna töökindlad alternatiivid puuduvad, ei ole plii asendamine või kõrvaldamine asjaomaste kasutusviiside puhul teatavates mõõteseadmetes praegu teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Erandi kehtivusaja pikendamine on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (3) ning seega ei nõrgenda erand kõnealuse määrusega tagatud keskkonna- ja tervisekaitset.

| (9) | Seepärast on asjakohane kõnealuse erandi kehtivusaega pikendada. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on asjakohane kõnealuse erandi kehtivusaega pikendada.

| (10) | Kooskõlas direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõikega 3 ja artikli 5 lõike 2 kolmanda lõiguga tuleks erandi kehtivusaega pikendada maksimaalselt seitsmeks aastaks kuni 31. detsembrini 2025. Pidades silmas töökindla asendusaine leidmiseks tehtavate jätkuvate pingutuste tulemusi, ei avalda kõnealuse erandi kestus tõenäoliselt innovatsioonile ebasoodsat mõju. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõikega 3 ja artikli 5 lõike 2 kolmanda lõiguga tuleks erandi kehtivusaega pikendada maksimaalselt seitsmeks aastaks kuni 31. detsembrini 2025. Pidades silmas töökindla asendusaine leidmiseks tehtavate jätkuvate pingutuste tulemusi, ei avalda kõnealuse erandi kestus tõenäoliselt innovatsioonile ebasoodsat mõju.

| (11) | Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2021. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. aprillist 2021.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2014. aasta delegeeritud direktiiv 2014/73/EL, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses juhtivuse mõõtmisel kasutatavate platineeritud plaatinaelektroodide pliisisalduse osas tehtava erandiga (ELT L 148, 20.5.2014, lk 80).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa kanne 37 asendatakse järgmisega:

| „37. | Plii platineeritud plaatinaelektroodides, mida kasutatakse juhtivuse mõõtmiseks, kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:






  a) | juhtivuse laboratoorne mõõtmine mõõtepiirkonnaga üle ühe suurusjärgu (nt vahemikus 0,1 mS/m kuni 5 mS/m) tundmatu kontsentratsiooni korral; |
| --- | --- | --- |

„37.

Plii platineeritud plaatinaelektroodides, mida kasutatakse juhtivuse mõõtmiseks, kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

a)

juhtivuse laboratoorne mõõtmine mõõtepiirkonnaga üle ühe suurusjärgu (nt vahemikus 0,1 mS/m kuni 5 mS/m) tundmatu kontsentratsiooni korral;

| b) | mõõtmine lahustes, kui nõutav on täpsus ± 1 % mõõtepiirkonnast ja elektroodi suur korrosioonikindlus ühe järgmise tingimuse kehtimisel:






  i) | happelise lahuse pH < 1; |
| --- | --- | --- |

b)

mõõtmine lahustes, kui nõutav on täpsus ± 1 % mõõtepiirkonnast ja elektroodi suur korrosioonikindlus ühe järgmise tingimuse kehtimisel:

i)

happelise lahuse pH < 1;

| ii) | leeliselise lahuse pH > 13; |
| --- | --- |

ii)

leeliselise lahuse pH > 13;

| iii) | lahus on korrodeeriv ja sisaldab halogeenset gaasi; |
| --- | --- |

iii)

lahus on korrodeeriv ja sisaldab halogeenset gaasi;

| c) | juhtivuse mõõtepiirkond on üle 100 mS/m ja mõõtmisi tuleb teha kaasaskantava mõõteriistaga kohapeal. |
| --- | --- |

c)

juhtivuse mõõtepiirkond on üle 100 mS/m ja mõõtmisi tuleb teha kaasaskantava mõõteriistaga kohapeal.

Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2025.“

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/112 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/112

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) 2020/361,

17. detsember 2019,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, milles käsitletakse kuuevalentse kroomi kasutamist absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi korrosioonitõrjevahendina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata direktiivi 2011/65/EL III lisas loetletud erandlike kasutusviiside suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata direktiivi 2011/65/EL III lisas loetletud erandlike kasutusviiside suhtes.

| (2) | Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

(2)

Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas.

| (3) | Kuuevalentne kroom on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisasse. |
| --- | --- |

(3)

Kuuevalentne kroom on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisasse.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL III lisasse on kantud erand, mis seisneb kuuevalentse kroomi kasutamises korrosioonitõrjevahendina absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi jahutuslahuses sisaldusega kuni 0,75 massiprotsenti (edaspidi „erand“). Kategooriate 1–7 ja 10 puhul pidi erand kõnealuse direktiivi artikli 5 lõike 2 teise lõigu kohaselt kehtivuse kaotama 21.juulil 2016. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL III lisasse on kantud erand, mis seisneb kuuevalentse kroomi kasutamises korrosioonitõrjevahendina absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi jahutuslahuses sisaldusega kuni 0,75 massiprotsenti (edaspidi „erand“). Kategooriate 1–7 ja 10 puhul pidi erand kõnealuse direktiivi artikli 5 lõike 2 teise lõigu kohaselt kehtivuse kaotama 21.juulil 2016.

| (5) | Komisjon sai taotluse kehtivusaja pikendamiseks (edaspidi „pikendamistaotlus“) 20. jaanuaril 2015, st direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul. Selle sätte kohaselt kehtib erand seni, kuni on vastu võetud otsus pikendamistaotluse kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai taotluse kehtivusaja pikendamiseks (edaspidi „pikendamistaotlus“) 20. jaanuaril 2015, st direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul. Selle sätte kohaselt kehtib erand seni, kuni on vastu võetud otsus pikendamistaotluse kohta.

| (6) | Pikendamistaotluse hindamine hõlmas konsultatsioone sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7. Hindamisel võeti arvesse komisjoni otsuseid, millega on lubatud kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) XIV lisas, ning jõuti järeldusele, et kategooriate 1–7 ja 10 puhul kehtiv erand tuleb jagada kaheks allkirjeks, mille sõnastus kajastab selgelt kuuevalentse kroomi asendamisega seotud teaduse ja tehnika arengut ja erineb sõltuvalt kasutusviisist. |
| --- | --- |

(6)

Pikendamistaotluse hindamine hõlmas konsultatsioone sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7. Hindamisel võeti arvesse komisjoni otsuseid, millega on lubatud kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) XIV lisas, ning jõuti järeldusele, et kategooriate 1–7 ja 10 puhul kehtiv erand tuleb jagada kaheks allkirjeks, mille sõnastus kajastab selgelt kuuevalentse kroomi asendamisega seotud teaduse ja tehnika arengut ja erineb sõltuvalt kasutusviisist.

| (7) | Kuuevalentne kroom (Cr(VI)) toimib korrosioonitõrjevahendina absorptsioonikülmikute süsinikterasest jahutussüsteemis. Seda kasutatakse selleks, et terastorude sisepinnale tekiks kiht, mis kaitseb neid söövitavat ammoniaaki sisaldava jahutuslahuse eest. |
| --- | --- |

(7)

Kuuevalentne kroom (Cr(VI)) toimib korrosioonitõrjevahendina absorptsioonikülmikute süsinikterasest jahutussüsteemis. Seda kasutatakse selleks, et terastorude sisepinnale tekiks kiht, mis kaitseb neid söövitavat ammoniaaki sisaldava jahutuslahuse eest.

| (8) | Kehtiva erandiga hõlmatud kasutusviisi puhul seadmetes, mille sisendvõimsus on 75 W ja üle selle, ning süsteemides, mis töötavad täielikult mitteelektriliste kütteseadmetega (vastab kasutamisele kõrgel temperatuuril töötavates kateldes), on kuuevalentse kroomi asendamine või kõrvaldamine endiselt teaduslikult ja tehniliselt teostamatu, kuna puuduvad töökindlad asendajad. Erand kõnealuste kasutusviiside kohta on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (3) ning selle tegemisel ei nõrgendata seega keskkonna- ja tervisekaitset. |
| --- | --- |

(8)

Kehtiva erandiga hõlmatud kasutusviisi puhul seadmetes, mille sisendvõimsus on 75 W ja üle selle, ning süsteemides, mis töötavad täielikult mitteelektriliste kütteseadmetega (vastab kasutamisele kõrgel temperatuuril töötavates kateldes), on kuuevalentse kroomi asendamine või kõrvaldamine endiselt teaduslikult ja tehniliselt teostamatu, kuna puuduvad töökindlad asendajad. Erand kõnealuste kasutusviiside kohta on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (3) ning selle tegemisel ei nõrgendata seega keskkonna- ja tervisekaitset.

| (9) | Seepärast on asjakohane lubada taotletud kehtivusaja pikendamine kasutamisel kõrgel temperatuuril töötavates kateldes kuni 21. juulini 2021 kooskõlas direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõikega 3 ja artikli 5 lõike 2 teisele lõiguga. Pidades silmas töökindla asendusaine leidmiseks tehtavate jätkuvate pingutuste tulemusi, ei avalda kõnealuse erandi kestus tõenäoliselt innovatsioonile ebasoodsat mõju. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on asjakohane lubada taotletud kehtivusaja pikendamine kasutamisel kõrgel temperatuuril töötavates kateldes kuni 21. juulini 2021 kooskõlas direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõikega 3 ja artikli 5 lõike 2 teisele lõiguga. Pidades silmas töökindla asendusaine leidmiseks tehtavate jätkuvate pingutuste tulemusi, ei avalda kõnealuse erandi kestus tõenäoliselt innovatsioonile ebasoodsat mõju.

| (10) | Praegu erandiga hõlmatud kasutusviisi puhul seadmetes, mille sisendvõimsus on alla 75 W (vastab kasutamisele madalal temperatuuril töötavates kateldes), ei ole direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimused kehtivusaja pikendamiseks enam täidetud ja seepärast tuleks pikendamistaotlus tagasi lükata. Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 5 lõikele 6 peaks neid kasutusviise käsitlev erand kaotama kehtivuse 12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist. |
| --- | --- |

(10)

Praegu erandiga hõlmatud kasutusviisi puhul seadmetes, mille sisendvõimsus on alla 75 W (vastab kasutamisele madalal temperatuuril töötavates kateldes), ei ole direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimused kehtivusaja pikendamiseks enam täidetud ja seepärast tuleks pikendamistaotlus tagasi lükata. Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 5 lõikele 6 peaks neid kasutusviise käsitlev erand kaotama kehtivuse 12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

| (11) | Kategooriate 8, 9 ja 11 puhul jääb praegune erand kehtima direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 teises lõigus sätestatud tähtaegadeks. Selguse huvides tuleks lisada need aegumiskuupäevad kõnealuse direktiivi III lisasse. |
| --- | --- |

(11)

Kategooriate 8, 9 ja 11 puhul jääb praegune erand kehtima direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 teises lõigus sätestatud tähtaegadeks. Selguse huvides tuleks lisada need aegumiskuupäevad kõnealuse direktiivi III lisasse.

| (12) | Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 31. märtsiks 2021. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. aprillist 2021.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

(2)  Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XIV lisas (ELT C 48, 15.2.2017, lk 9).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL III lisa kanne 9 asendatakse järgmisega:

| „9 | Kuuevalentne kroom korrosioonitõrjevahendina absorptsioonkülmiku süsinikterasest jahutussüsteemi jahutuslahuses sisaldusega kuni 0,75 massiprotsenti | Kohaldatakse kategooriate 8, 9 ja 11 suhtes; kehtivusaeg lõpeb:






  — | kategooriate 8 ja 9 puhul 21. juulil 2021, välja arvatud meditsiiniliste in vitro diagnostikaseadmete ning tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete puhul; |
| --- | --- | --- | --- |

„9

Kuuevalentne kroom korrosioonitõrjevahendina absorptsioonkülmiku süsinikterasest jahutussüsteemi jahutuslahuses sisaldusega kuni 0,75 massiprotsenti

Kohaldatakse kategooriate 8, 9 ja 11 suhtes; kehtivusaeg lõpeb:

—

kategooriate 8 ja 9 puhul 21. juulil 2021, välja arvatud meditsiiniliste in vitro diagnostikaseadmete ning tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete puhul;

| — | kategooria 8 meditsiiniliste in vitro diagnostikaseadmete puhul 21. juulil 2023; |
| --- | --- |

—

kategooria 8 meditsiiniliste in vitro diagnostikaseadmete puhul 21. juulil 2023;

| — | kategooria 9 tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete ning kategooria 11 puhul 21. juulil 2024. |
| --- | --- |

—

kategooria 9 tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete ning kategooria 11 puhul 21. juulil 2024.

9(a)-I

Kuuevalentne kroom korrosioonitõrjevahendina absorptsioonkülmikute (k.a minibaarid) süsinikterasest jahutussüsteemide jahutuslahuses sisaldusega kuni 0,75 massiprotsenti, kui sellised absorptsioonkülmikud on projekteeritud töötama täielikult või osaliselt elekterküttekehaga, mille kasutatav keskmine sisendvõimsus püsivas tööolukorras on alla 75 W

Kohaldatakse kategooriate 1–7 ja 10 suhtes; kehtivusaeg lõpeb 5. märtsil 2021.

9(a)-II

Kuuevalentne kroom korrosioonitõrjevahendina absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemide jahutuslahuses sisaldusega kuni 0,75 massiprotsenti,

| — | kui absorptsioonkülmik on projekteeritud töötama täielikult või osaliselt elekterküttekehaga, mille kasutatav keskmine sisendvõimsus püsivas tööolukorras on 75 W või üle selle; |
| --- | --- |

—

kui absorptsioonkülmik on projekteeritud töötama täielikult või osaliselt elekterküttekehaga, mille kasutatav keskmine sisendvõimsus püsivas tööolukorras on 75 W või üle selle;

| — | kui absorptsioonkülmik on projekteeritud töötama täielikult mitteelektrilise kütteseadmega. |
| --- | --- |

—

kui absorptsioonkülmik on projekteeritud töötama täielikult mitteelektrilise kütteseadmega.

Kohaldatakse kategooriate 1–7 ja 10 suhtes; kehtivusaeg lõpeb 21. juulil 2021.“

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/116

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) 2020/362,

17. detsember 2019,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa seoses erandiga, mis seisneb kuuevalentse kroomi kasutamises autoelamute absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi korrosioonitõrjevahendina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt peavad liikmesriigid keelama plii, elavhõbeda, kaadmiumi ja kuuevalentse kroomi kasutamise pärast 1. juulit 2003 turule lastavate sõidukite materjalides ja osades. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt peavad liikmesriigid keelama plii, elavhõbeda, kaadmiumi ja kuuevalentse kroomi kasutamise pärast 1. juulit 2003 turule lastavate sõidukite materjalides ja osades.

| (2) | Direktiivi 2000/53/EÜ II lisas on loetletud sõidukite materjalid ja osad, mille puhul on tehtud erand kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust. Kuuevalentse kroomi kasutamist käsitlevat erandit 14 tuleb muuta, et ühtlustada kõnealuse erandi sõnastust sarnaste kuuevalentse kroomi kasutamist käsitlevate erandite sõnastusega, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/65/EL (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisas on loetletud sõidukite materjalid ja osad, mille puhul on tehtud erand kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust. Kuuevalentse kroomi kasutamist käsitlevat erandit 14 tuleb muuta, et ühtlustada kõnealuse erandi sõnastust sarnaste kuuevalentse kroomi kasutamist käsitlevate erandite sõnastusega, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/65/EL (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006 (3).

| (3) | Erandi 14 hindamine teaduse ja tehnika arengu seisukohast on viinud järelduseni, et kuigi kuuevalentse kroomi sobivad asendajad on muutunud kättesaadavaks, ei saa neid veel toodetes kasutada. Eeldatakse, et kuuevalentse kroomi sobivaid asendajaid võib olla võimalik kasutusele võtta tulevikus. Seega on asjakohane jagada praegune erand kolmeks alamkirjeks ning kehtestada erandi kahele alamkirjele kehtivusaja lõpp. |
| --- | --- |

(3)

Erandi 14 hindamine teaduse ja tehnika arengu seisukohast on viinud järelduseni, et kuigi kuuevalentse kroomi sobivad asendajad on muutunud kättesaadavaks, ei saa neid veel toodetes kasutada. Eeldatakse, et kuuevalentse kroomi sobivaid asendajaid võib olla võimalik kasutusele võtta tulevikus. Seega on asjakohane jagada praegune erand kolmeks alamkirjeks ning kehtestada erandi kahele alamkirjele kehtivusaja lõpp.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 2000/53/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 2000/53/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 5. aprilliks 2020. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad meetmetesse või meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (ELT L 174, 1.7.2011, lk 88).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

---

LISA

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisa kanne 14 asendatakse järgmisega:

| „14. Kuuevalentne kroom korrosioonitõrjevahendina absorptsioonkülmiku süsinikterasest jahutussüsteemi jahutuslahuses sisaldusega kuni 0,75 massiprotsenti,






  i) | kui absorptsioonkülmik on ette nähtud töötamiseks täielikult või osaliselt elekterküttekehaga, mille kasutatav keskmine elektrisisendvõimsus on püsivatel töötingimustel < 75 W; |
| --- | --- |

„14. Kuuevalentne kroom korrosioonitõrjevahendina absorptsioonkülmiku süsinikterasest jahutussüsteemi jahutuslahuses sisaldusega kuni 0,75 massiprotsenti,

i)

kui absorptsioonkülmik on ette nähtud töötamiseks täielikult või osaliselt elekterküttekehaga, mille kasutatav keskmine elektrisisendvõimsus on püsivatel töötingimustel < 75 W;

| ii) | kui absorptsioonkülmik on ette nähtud töötamiseks täielikult või osaliselt elekterküttekehaga, mille kasutatav keskmine elektrisisendvõimsus on püsivatel töötingimustel ≥ 75 W; |
| --- | --- |

ii)

kui absorptsioonkülmik on ette nähtud töötamiseks täielikult või osaliselt elekterküttekehaga, mille kasutatav keskmine elektrisisendvõimsus on püsivatel töötingimustel ≥ 75 W;

| iii) | ette nähtud töötamiseks täielikult mitteelektrilise kütteseadmega. |
| --- | --- |

iii)

ette nähtud töötamiseks täielikult mitteelektrilise kütteseadmega.

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2020 ja nende sõidukite varuosad

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2026 ja nende sõidukite varuosad

X“

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/119 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/119

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) 2020/363,

17. detsember 2019,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa seoses teatavate eranditega plii ja pliiühendite kasutamise kohta osades

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt peavad liikmesriigid keelama plii, elavhõbeda, kaadmiumi ja kuuevalentse kroomi kasutamise pärast 1. juulit 2003 turule lastavate sõidukite materjalides ja osades. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt peavad liikmesriigid keelama plii, elavhõbeda, kaadmiumi ja kuuevalentse kroomi kasutamise pärast 1. juulit 2003 turule lastavate sõidukite materjalides ja osades.

| (2) | Direktiivi 2000/53/EÜ II lisas on loetletud sõidukite materjalid ja osad, mille puhul on tehtud erand kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust. Vastavalt II lisale tuleb 2019. aastal läbi vaadata erandid 8(e), 8(f)(b) ja 8(g). Erandit 8(j) tuleb uuesti hinnata, võttes arvesse uusimat teavet teaduse ja tehnika arengu kohta. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisas on loetletud sõidukite materjalid ja osad, mille puhul on tehtud erand kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust. Vastavalt II lisale tuleb 2019. aastal läbi vaadata erandid 8(e), 8(f)(b) ja 8(g). Erandit 8(j) tuleb uuesti hinnata, võttes arvesse uusimat teavet teaduse ja tehnika arengu kohta.

| (3) | Erandite 8(e) ja 8(g) hindamisel leiti sellist teavet arvesse võttes, et praegu puuduvad sobivad plii asendajad kõnealuste eranditega hõlmatud materjalide ja osade puhul. Seepärast tuleks kehtestada tähtaeg kõnealuste erandite uueks läbivaatamiseks. Erandi 8 punkti g tuleks täpsustada ja sätestada kitsam kohaldamisala. Selleks et autotööstus saaks muutustega kohaneda, tuleks praeguse kohaldamisalaga erand 8(g) jätta kehtivaks sõidukite puhul, mis on saanud tüübikinnituse enne 1. oktoobrit 2022, ning kitsama kohaldamisalaga erandit tuleks kohaldada sõidukite suhtes, mis on saanud tüübikinnituse kõnealusest kuupäevast alates. |
| --- | --- |

(3)

Erandite 8(e) ja 8(g) hindamisel leiti sellist teavet arvesse võttes, et praegu puuduvad sobivad plii asendajad kõnealuste eranditega hõlmatud materjalide ja osade puhul. Seepärast tuleks kehtestada tähtaeg kõnealuste erandite uueks läbivaatamiseks. Erandi 8 punkti g tuleks täpsustada ja sätestada kitsam kohaldamisala. Selleks et autotööstus saaks muutustega kohaneda, tuleks praeguse kohaldamisalaga erand 8(g) jätta kehtivaks sõidukite puhul, mis on saanud tüübikinnituse enne 1. oktoobrit 2022, ning kitsama kohaldamisalaga erandit tuleks kohaldada sõidukite suhtes, mis on saanud tüübikinnituse kõnealusest kuupäevast alates.

| (4) | Erandi 8(f)(b) hindamisel selgus, et plii kasutamist kõnealuse erandiga hõlmatud kasutusviisidel ei tohiks pikendada, sest selliste kasutusviiside puhul on olemas plii asendajad. |
| --- | --- |

(4)

Erandi 8(f)(b) hindamisel selgus, et plii kasutamist kõnealuse erandiga hõlmatud kasutusviisidel ei tohiks pikendada, sest selliste kasutusviiside puhul on olemas plii asendajad.

| (5) | Hinnates erandit 8(j) (plii kasutamine pehmejoodistes lamineeritud klaasi jootmiseks), jõuti järeldusele, et teatavate kasutusviiside puhul on olemas plii asendajad lamineeritud klaasi jootmiseks kasutatavate joodiste jaoks. Seevastu on aga kasutusviise ja teatavat liiki klaasi, mille puhul ei ole kindel, et praegu on olemas sobivad plii asendajad. Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealust liiki klaasi ja asjaomaste kasutusviiside jaoks uus, kitsama kohaldamisalaga erand 8(k). |
| --- | --- |

(5)

Hinnates erandit 8(j) (plii kasutamine pehmejoodistes lamineeritud klaasi jootmiseks), jõuti järeldusele, et teatavate kasutusviiside puhul on olemas plii asendajad lamineeritud klaasi jootmiseks kasutatavate joodiste jaoks. Seevastu on aga kasutusviise ja teatavat liiki klaasi, mille puhul ei ole kindel, et praegu on olemas sobivad plii asendajad. Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealust liiki klaasi ja asjaomaste kasutusviiside jaoks uus, kitsama kohaldamisalaga erand 8(k).

| (6) | Erandit 8(j) kohaldatakse ainult selliste sõidukite suhtes, mis on tüübikinnituse saanud enne 1. jaanuari 2020. Tagamaks, et pliid oleks jätkuvalt lubatud kasutada sellise klaasi jaoks ja sellistel kasutusviisidel, mille puhul ei ole kindlust, et praegu on olemas sobivad plii asendajad, tuleks uut erandit 8(k) hakata kohaldama võimalikult kiiresti. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(6)

Erandit 8(j) kohaldatakse ainult selliste sõidukite suhtes, mis on tüübikinnituse saanud enne 1. jaanuari 2020. Tagamaks, et pliid oleks jätkuvalt lubatud kasutada sellise klaasi jaoks ja sellistel kasutusviisidel, mille puhul ei ole kindlust, et praegu on olemas sobivad plii asendajad, tuleks uut erandit 8(k) hakata kohaldama võimalikult kiiresti. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (7) | Seepärast tuleks direktiivi 2000/53/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks direktiivi 2000/53/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 5. aprilliks 2020. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad meetmetesse või meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34.

1

---

LISA

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | kanne 8(e) asendatakse järgmisega:







  „8(e) Plii kõrge sulamistemperatuuriga joodises (nt pliisulamid, mis sisaldavad pliid vähemalt 85 % massist), | (2) | X“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

kanne 8(e) asendatakse järgmisega:

„8(e) Plii kõrge sulamistemperatuuriga joodises (nt pliisulamid, mis sisaldavad pliid vähemalt 85 % massist),

(2)

X“

| 2) | kanne 8(f)(b) asendatakse järgmisega:







  „8(f)(b) Plii mitmesuguste otsikute ühendamiseks kasutatavates süsteemides, v.a sõiduki põhijuhtmestiku ühenduste kontaktpinnal | Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2024 ja nende sõidukite varuosad | X“ |
| --- | --- | --- | --- |

2)

kanne 8(f)(b) asendatakse järgmisega:

„8(f)(b) Plii mitmesuguste otsikute ühendamiseks kasutatavates süsteemides, v.a sõiduki põhijuhtmestiku ühenduste kontaktpinnal

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2024 ja nende sõidukite varuosad

X“

| 3) | kanne 8(g) asendatakse järgmisega:







  „8(g)(i) Plii selliste joodiste koostises, millega luuakse stabiilne elektriühendus pooljuhtkiibi ja aluse vahel pöördkiibiga (Flip Chip) kiibipakettides | Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. oktoobrit 2022 ja selliste sõidukite varuosad | X |
| --- | --- | --- | --- |
| 8(g)(ii) Plii selliste joodiste koostises, millega luuakse stabiilne elektriühendus pooljuhtkiibi ja aluse vahel pöördkiibiga (Flip Chip) kiibipakettides, kui elektriline ühendus sisaldab vähemalt üht järgmistest:






  i) | pooljuhttehnoloogiline sõlm, mis on mõõduga vähemalt 90 nm; |

3)

kanne 8(g) asendatakse järgmisega:

„8(g)(i) Plii selliste joodiste koostises, millega luuakse stabiilne elektriühendus pooljuhtkiibi ja aluse vahel pöördkiibiga (Flip Chip) kiibipakettides

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. oktoobrit 2022 ja selliste sõidukite varuosad

X

8(g)(ii) Plii selliste joodiste koostises, millega luuakse stabiilne elektriühendus pooljuhtkiibi ja aluse vahel pöördkiibiga (Flip Chip) kiibipakettides, kui elektriline ühendus sisaldab vähemalt üht järgmistest:

i)

pooljuhttehnoloogiline sõlm, mis on mõõduga vähemalt 90 nm;

| ii) | pooljuhttehnoloogiline sõlm, milles on üksik pooljuhtplaat pindalaga vähemalt 300 mm2; |
| --- | --- |

ii)

pooljuhttehnoloogiline sõlm, milles on üksik pooljuhtplaat pindalaga vähemalt 300 mm2;

| iii) | ühendatud pooljuhtkiipide pakett pooljuhtkiipide pindalaga vähemalt 300 mm2 või ränist ühendusdetailid pindalaga vähemalt 300 mm2. |
| --- | --- |

iii)

ühendatud pooljuhtkiipide pakett pooljuhtkiipide pindalaga vähemalt 300 mm2 või ränist ühendusdetailid pindalaga vähemalt 300 mm2.

(2)

Kehtib sõidukite puhul tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. oktoobrit 2022 ja selliste sõidukite varuosade puhul

X“

| 4) | lisatakse järgmine kanne 8(k):







  „8(k) Kütteseadmete joodised, juhul kui kuumutusvool lamineeritud klaasi paksusega kuni 2,1 mm üksikkihi iga jooteõmbluse kohta on vähemalt 0,5 A. See erand ei hõlma polümeersesse vahekihti paigutatud kontaktide joodiseid. | Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2024 ja selliste sõidukite varuosad. | X(4)“ |
| --- | --- | --- | --- |

4)

lisatakse järgmine kanne 8(k):

„8(k) Kütteseadmete joodised, juhul kui kuumutusvool lamineeritud klaasi paksusega kuni 2,1 mm üksikkihi iga jooteõmbluse kohta on vähemalt 0,5 A. See erand ei hõlma polümeersesse vahekihti paigutatud kontaktide joodiseid.

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2024 ja selliste sõidukite varuosad.

X(4)“

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/122 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/122

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) 2020/364,

17. detsember 2019,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, milles käsitletakse kaadmiumi kasutamist teatavates kiirgustaluvusega videokaamerate saatetorudes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata teatavate erandiga kaetud kasutusviiside suhtes, mis on iseloomulikud meditsiiniseadmetele ning seire- ja kontrolliseadmetele ning mis on loetletud kõnealuse direktiivi IV lisas. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata teatavate erandiga kaetud kasutusviiside suhtes, mis on iseloomulikud meditsiiniseadmetele ning seire- ja kontrolliseadmetele ning mis on loetletud kõnealuse direktiivi IV lisas.

| (2) | Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

(2)

Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas.

| (3) | Kaadmium on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Kaadmium on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu.

| (4) | 3. detsembril 2015 sai komisjon direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 3 kohase taotluse lisada kõnealuse direktiivi IV lisasse erand, mille kohaselt lubatakse kasutada kaadmiumi teatavates kiirgustaluvusega videokaamerate saatetorudes (edaspidi „taotletud erand“). |
| --- | --- |

(4)

3. detsembril 2015 sai komisjon direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 3 kohase taotluse lisada kõnealuse direktiivi IV lisasse erand, mille kohaselt lubatakse kasutada kaadmiumi teatavates kiirgustaluvusega videokaamerate saatetorudes (edaspidi „taotletud erand“).

| (5) | Taotluse hindamine hõlmas konsultatsioone sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse hindamine hõlmas konsultatsioone sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7.

| (6) | Kaadmiumi kasutamine on vajalik videokaamerate saatetorudes, et saavutada suure kiirgusega keskkonnas, näiteks tuumaelektrijaamades ja tuumajäätmete töötlemise tehastes, töötavate videokaamerate rahuldav kiirgustaluvus ja optilised näitajad. |
| --- | --- |

(6)

Kaadmiumi kasutamine on vajalik videokaamerate saatetorudes, et saavutada suure kiirgusega keskkonnas, näiteks tuumaelektrijaamades ja tuumajäätmete töötlemise tehastes, töötavate videokaamerate rahuldav kiirgustaluvus ja optilised näitajad.

| (7) | Praegu ei ole turul saadaval kaadmiumita alternatiivseid lahendusi, mis tagaksid nii nõutava optilise toimivuse kui ka piisava kiirgustaluvuse. |
| --- | --- |

(7)

Praegu ei ole turul saadaval kaadmiumita alternatiivseid lahendusi, mis tagaksid nii nõutava optilise toimivuse kui ka piisava kiirgustaluvuse.

| (8) | Kuna töökindlaid asendajaid ei ole, ei ole kaadmiumi asendamine või kõrvaldamine teatavates videokaamerate saatetorudes veel teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Erand on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (2) ning selle tegemisega ei nõrgendata seega keskkonna- ja tervisekaitset. |
| --- | --- |

(8)

Kuna töökindlaid asendajaid ei ole, ei ole kaadmiumi asendamine või kõrvaldamine teatavates videokaamerate saatetorudes veel teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Erand on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (2) ning selle tegemisega ei nõrgendata seega keskkonna- ja tervisekaitset.

| (9) | Seega on asjakohane lubada taotletud erand, lisades direktiivi 2011/65/EL IV lisasse taotlusega hõlmatud kasutusviisid, mis on seotud kategooriasse 9 kuuluvate elektri- ja elektroonikaseadmetega. |
| --- | --- |

(9)

Seega on asjakohane lubada taotletud erand, lisades direktiivi 2011/65/EL IV lisasse taotlusega hõlmatud kasutusviisid, mis on seotud kategooriasse 9 kuuluvate elektri- ja elektroonikaseadmetega.

| (10) | Taotletud erand tuleks lubada seitsmeks aastaks alates 5. märtsist 2020 vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 esimesele lõigule. Pidades silmas töökindla asendusaine leidmiseks jätkuvalt tehtavate pingutuste tulemusi, ei avalda kõnealuse erandi kestus tõenäoliselt innovatsioonile ebasoodsat mõju. |
| --- | --- |

(10)

Taotletud erand tuleks lubada seitsmeks aastaks alates 5. märtsist 2020 vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 esimesele lõigule. Pidades silmas töökindla asendusaine leidmiseks jätkuvalt tehtavate pingutuste tulemusi, ei avalda kõnealuse erandi kestus tõenäoliselt innovatsioonile ebasoodsat mõju.

| (11) | Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. augustiks 2020. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. septembrist 2020.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse kanne 44:

| „44. | Kaadmium kiirgustaluvusega saatetorudes, mis on ette nähtud kasutamiseks videokaamerates, mille keskkoha lahutusvõime on suurem kui 450 TV-joont ja mida kasutatakse keskkonnas, milles on ioniseeriva kiirgusega kokkupuude üle 100 Gy tunnis ja saadav kogudoos üle 100 kGy. |
| --- | --- |
| | Kohaldatakse kategooria 9 suhtes. Kehtivusaeg lõpeb em 31 de março de 2027.“ |

„44.

Kaadmium kiirgustaluvusega saatetorudes, mis on ette nähtud kasutamiseks videokaamerates, mille keskkoha lahutusvõime on suurem kui 450 TV-joont ja mida kasutatakse keskkonnas, milles on ioniseeriva kiirgusega kokkupuude üle 100 Gy tunnis ja saadav kogudoos üle 100 kGy.

Kohaldatakse kategooria 9 suhtes. Kehtivusaeg lõpeb em 31 de março de 2027.“

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/125

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) 2020/365,

17. detsember 2019,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, milles käsitletakse plii kasutamist teatavate käeshoitavate sisepõlemismootorite joodistes ja pinnakatetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata direktiivi 2011/65/EL III lisas loetletud erandlike kasutusviiside suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata direktiivi 2011/65/EL III lisas loetletud erandlike kasutusviiside suhtes.

| (2) | Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

(2)

Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas.

| (3) | Plii on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Plii on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu.

| (4) | Delegeeritud direktiiviga 2014/72/EL (2) tegi komisjon erandi plii kasutamiseks selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides, mis tehnilistel põhjustel tuleb paigaldada otse käeshoitava sisepõlemismootori (klassid SH:1, SH:2, SH:3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ (3) järgi) karteri või silindri peale või sisse (edaspidi „erand“); komisjon lisas need kasutusviisid direktiivi 2011/65/EL III lisasse. Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõike 2 teise lõigu kohaselt pidi erand kategooriate 1–7 ja 10 puhul kaotama kehtivuse 31. detsembril 2018. |
| --- | --- |

(4)

Delegeeritud direktiiviga 2014/72/EL (2) tegi komisjon erandi plii kasutamiseks selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides, mis tehnilistel põhjustel tuleb paigaldada otse käeshoitava sisepõlemismootori (klassid SH:1, SH:2, SH:3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ (3) järgi) karteri või silindri peale või sisse (edaspidi „erand“); komisjon lisas need kasutusviisid direktiivi 2011/65/EL III lisasse. Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõike 2 teise lõigu kohaselt pidi erand kategooriate 1–7 ja 10 puhul kaotama kehtivuse 31. detsembril 2018.

| (5) | Komisjon sai taotluse kategooriate 6 ja 11 erandi kehtivusaja pikendamiseks (edaspidi „pikendamistaotlus“) 30. juunil 2017, st direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul. Selle sätte kohaselt kehtib erand seni, kuni on vastu võetud otsus pikendamistaotluse kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai taotluse kategooriate 6 ja 11 erandi kehtivusaja pikendamiseks (edaspidi „pikendamistaotlus“) 30. juunil 2017, st direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul. Selle sätte kohaselt kehtib erand seni, kuni on vastu võetud otsus pikendamistaotluse kohta.

| (6) | Pikendamistaotluse hindamine hõlmas konsultatsioone sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7. |
| --- | --- |

(6)

Pikendamistaotluse hindamine hõlmas konsultatsioone sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7.

| (7) | Plii on joodises tavaliselt sulatamistemperatuuri reguleerimiseks kasutatav legeeriv element. Alternatiivseid materjale piiratud kasutusega aine asendamiseks on edukalt katsetatud. Siiski on vaja lisaaega pliivabade toodete töökindluse kinnitamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Plii on joodises tavaliselt sulatamistemperatuuri reguleerimiseks kasutatav legeeriv element. Alternatiivseid materjale piiratud kasutusega aine asendamiseks on edukalt katsetatud. Siiski on vaja lisaaega pliivabade toodete töökindluse kinnitamiseks.

| (8) | Praegu puuduvad turul pliivabad alternatiivid, mis tagaksid erandiga hõlmatud seadmete piisava töökindluse. |
| --- | --- |

(8)

Praegu puuduvad turul pliivabad alternatiivid, mis tagaksid erandiga hõlmatud seadmete piisava töökindluse.

| (9) | Kuna usaldusväärsed alternatiivid puuduvad, ei ole plii asendamine või kõrvaldamine teatavates käeshoitavates sisepõlemismootorites praegu teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Seepärast on asjakohane kõnealuse erandi kehtivusaega pikendada. Erandi kehtivusaja pikendamine on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (4) ning seega ei nõrgenda erand kõnealuse määrusega tagatud keskkonna- ja tervisekaitset. |
| --- | --- |

(9)

Kuna usaldusväärsed alternatiivid puuduvad, ei ole plii asendamine või kõrvaldamine teatavates käeshoitavates sisepõlemismootorites praegu teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Seepärast on asjakohane kõnealuse erandi kehtivusaega pikendada. Erandi kehtivusaja pikendamine on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (4) ning seega ei nõrgenda erand kõnealuse määrusega tagatud keskkonna- ja tervisekaitset.

| (10) | Kategooriate 1–7, 10 ja 11 puhul tuleks erandi kehtivusaega pikendada kuni 31. märtsini 2022 vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõikele 3 ja artikli 5 lõike 2 esimesele lõigule. Pidades silmas usaldusväärse asendusaine leidmiseks tehtavate jätkuvate pingutuste tulemusi, ei avalda kõnealuse erandi kestus tõenäoliselt innovatsioonile ebasoodsat mõju. |
| --- | --- |

(10)

Kategooriate 1–7, 10 ja 11 puhul tuleks erandi kehtivusaega pikendada kuni 31. märtsini 2022 vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõikele 3 ja artikli 5 lõike 2 esimesele lõigule. Pidades silmas usaldusväärse asendusaine leidmiseks tehtavate jätkuvate pingutuste tulemusi, ei avalda kõnealuse erandi kestus tõenäoliselt innovatsioonile ebasoodsat mõju.

| (11) | Kategooriate 8 ja 9 puhul jääb praegune erand kehtima direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 teises lõigus sätestatud tähtaegadeks. Selguse huvides tuleks need aegumiskuupäevad lisada kõnealuse direktiivi III lisasse. |
| --- | --- |

(11)

Kategooriate 8 ja 9 puhul jääb praegune erand kehtima direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 teises lõigus sätestatud tähtaegadeks. Selguse huvides tuleks need aegumiskuupäevad lisada kõnealuse direktiivi III lisasse.

| (12) | Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2021. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. aprillist 2021.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2014. aasta delegeeritud direktiiv 2014/72/EL, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides (ELT L 148, 20.5.2014, lk 78).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 59, 27.2.1998, p.1). Direktiiv 97/68/EÜ on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrusega (EL) 2016/1628, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 252, 16.9.2016, lk 53).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

4

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL III lisa kanne 41 asendatakse järgmisega:

| „41 | Plii selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides, mis tehnilistel põhjustel tuleb paigaldada otse käeshoitava sisepõlemismootori (klassid SH:1, SH:2, SH:3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ järgi  (*1)) karteri või silindri peale või sisse. | Kohaldatakse kõikide kategooriate puhul; kehtivusaeg lõpeb:






  — | kategooriate 1–7, 10 ja 11 puhul 31. märtsil 2022; |
| --- | --- | --- | --- |

„41

Plii selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides, mis tehnilistel põhjustel tuleb paigaldada otse käeshoitava sisepõlemismootori (klassid SH:1, SH:2, SH:3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ järgi  (*1)) karteri või silindri peale või sisse.

Kohaldatakse kõikide kategooriate puhul; kehtivusaeg lõpeb:

—

kategooriate 1–7, 10 ja 11 puhul 31. märtsil 2022;

| — | kategooriate 8 ja 9 puhul 21. juulil 2021, välja arvatud in vitro diagnostika meditsiiniseadmete ning tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete puhul; |
| --- | --- |

—

kategooriate 8 ja 9 puhul 21. juulil 2021, välja arvatud in vitro diagnostika meditsiiniseadmete ning tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete puhul;

| — | kategooria 8 in vitro diagnostika meditsiiniseadmete puhul 21. juulil 2023; |
| --- | --- |

—

kategooria 8 in vitro diagnostika meditsiiniseadmete puhul 21. juulil 2023;

| — | kategooria 9 tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete puhul 21. juulil 2024. |
| --- | --- |

—

kategooria 9 tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete puhul 21. juulil 2024.

---

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1).“

*1

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/129 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/129

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) 2020/366,

17. detsember 2019,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis seisneb plii kasutamises termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis, mida kasutatakse teatavates in vitro diagnostika meditsiiniseadmetes vere ning muude kehavedelike ja -gaaside analüüsimiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata teatavate erandiga kaetud kasutusviiside suhtes, mis on iseloomulikud meditsiiniseadmetele ning seire- ja kontrolliseadmetele ning mis on loetletud kõnealuse direktiivi IV lisas. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata teatavate erandiga kaetud kasutusviiside suhtes, mis on iseloomulikud meditsiiniseadmetele ning seire- ja kontrolliseadmetele ning mis on loetletud kõnealuse direktiivi IV lisas.

| (2) | Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

(2)

Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas.

| (3) | Plii on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Plii on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu.

| (4) | Delegeeritud direktiiviga (EL) 2015/573 (2) on komisjon andnud loa kasutada pliid termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis (PVC), mida kasutatakse lähtematerjalina, et valmistada amperomeetrilisi, potentsiomeetrilisi ja konduktomeetrilisi elektrokeemilisi andureid, mida kasutatakse in vitro diagnostika meditsiiniseadmetes vere ning muude kehavedelike ja -gaaside analüüsimiseks, lisades selle kasutusviisi direktiivi 2011/65/EL IV lisasse. Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt pidi kõnealuse erandi kehtivusaeg lõppema 31. detsembril 2018. |
| --- | --- |

(4)

Delegeeritud direktiiviga (EL) 2015/573 (2) on komisjon andnud loa kasutada pliid termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis (PVC), mida kasutatakse lähtematerjalina, et valmistada amperomeetrilisi, potentsiomeetrilisi ja konduktomeetrilisi elektrokeemilisi andureid, mida kasutatakse in vitro diagnostika meditsiiniseadmetes vere ning muude kehavedelike ja -gaaside analüüsimiseks, lisades selle kasutusviisi direktiivi 2011/65/EL IV lisasse. Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt pidi kõnealuse erandi kehtivusaeg lõppema 31. detsembril 2018.

| (5) | Komisjon sai erandi pikendamise taotluse (edaspidi „pikendamistaotlus“) 25. mail 2017, st direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul. Selle sätte kohaselt kehtib erand seni, kuni on tehtud otsus pikendamistaotluse kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai erandi pikendamise taotluse (edaspidi „pikendamistaotlus“) 25. mail 2017, st direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul. Selle sätte kohaselt kehtib erand seni, kuni on tehtud otsus pikendamistaotluse kohta.

| (6) | Pikendamistaotluse hindamine hõlmas konsultatsioone sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7. |
| --- | --- |

(6)

Pikendamistaotluse hindamine hõlmas konsultatsioone sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7.

| (7) | Plii parandab asjaomaste in vitro diagnostika meditsiiniseadmete (vereanalüsaatorid) PVCst andurimoodulis anduri toimivust, mis on vajalik seadme optimaalse töökindluse (nagu see on kirjas tootedokumentides) tagamiseks analüüside tegemisel ja seega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/79/EÜ (3) sätestatud nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Plii parandab asjaomaste in vitro diagnostika meditsiiniseadmete (vereanalüsaatorid) PVCst andurimoodulis anduri toimivust, mis on vajalik seadme optimaalse töökindluse (nagu see on kirjas tootedokumentides) tagamiseks analüüside tegemisel ja seega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/79/EÜ (3) sätestatud nõuete täitmiseks.

| (8) | Kuigi teiste tootjate teatavate analüsaatorite jaoks on turul saadaval pliid mittesisaldavaid tehnilisi lahendusi, nõuab käesolevale pikendamistaotlusele vastava konkreetse kasutusviisi jaoks sobivate asendusainete töökindluse katsetamine lisaaega. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi teiste tootjate teatavate analüsaatorite jaoks on turul saadaval pliid mittesisaldavaid tehnilisi lahendusi, nõuab käesolevale pikendamistaotlusele vastava konkreetse kasutusviisi jaoks sobivate asendusainete töökindluse katsetamine lisaaega.

| (9) | Eeldatavasti aitab erandi kohaldamise lõpetamine vältida kokku 157 kg plii sattumist liidu turule. Samal ajal toob see kaasa vajaduse asendada kogu diagnostikaseade ja seetõttu tekib eeldatavasti enneaegselt 112 000 kg elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid. Lisaks tekiks märkimisväärne sotsiaal-majanduslik mõju asjaomaseid seadmeid kasutavatele tervishoiuteenuste osutajatele. |
| --- | --- |

(9)

Eeldatavasti aitab erandi kohaldamise lõpetamine vältida kokku 157 kg plii sattumist liidu turule. Samal ajal toob see kaasa vajaduse asendada kogu diagnostikaseade ja seetõttu tekib eeldatavasti enneaegselt 112 000 kg elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid. Lisaks tekiks märkimisväärne sotsiaal-majanduslik mõju asjaomaseid seadmeid kasutavatele tervishoiuteenuste osutajatele.

| (10) | Kõnealuse erandi lubamine ei kahjusta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (4) ettenähtud keskkonna- ja tervisekaitset. Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohast plii kasutamise piiramist PVCs, tuleks erand anda lühikeseks kehtivusajaks, kaheks aastaks, et tagada täielik vastavus kõnealuse määrusega, kui asjaomane piiramise protsess on lõpule viidud. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuse erandi lubamine ei kahjusta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (4) ettenähtud keskkonna- ja tervisekaitset. Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohast plii kasutamise piiramist PVCs, tuleks erand anda lühikeseks kehtivusajaks, kaheks aastaks, et tagada täielik vastavus kõnealuse määrusega, kui asjaomane piiramise protsess on lõpule viidud.

| (11) | Seetõttu on asjakohane erandi kehtivusaega pikendada. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu on asjakohane erandi kehtivusaega pikendada.

| (12) | Erand puudutab elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriat 8, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, ning selle kehtivusaega tuleks pikendada kaheks aastaks alates 5. märtsist 2020, kooskõlas direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 kolmanda lõiguga. Pidades silmas töökindla asendusaine leidmiseks jätkuvalt tehtavate pingutuste tulemusi, ei avalda kõnealuse erandi kestus tõenäoliselt innovatsioonile ebasoodsat mõju. |
| --- | --- |

(12)

Erand puudutab elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriat 8, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, ning selle kehtivusaega tuleks pikendada kaheks aastaks alates 5. märtsist 2020, kooskõlas direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 kolmanda lõiguga. Pidades silmas töökindla asendusaine leidmiseks jätkuvalt tehtavate pingutuste tulemusi, ei avalda kõnealuse erandi kestus tõenäoliselt innovatsioonile ebasoodsat mõju.

| (13) | Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2021. Nad edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. aprillist 2021.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad meetmetesse või meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

(2)  Komisjoni 30. jaanuari 2015. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2015/573 millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, milles käsitletakse plii kasutamist in vitro diagnostika meditsiiniseadmete polüvinüülkloriidandurites (ELT L 94, 10.4.2015, lk 4).

2

in vitro

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta (EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1).

3

in vitro

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

4

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa kanne 41 asendatakse järgmisega:

| „41 | Plii termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis (PVC), mida kasutatakse lähtematerjalina amperomeetrilistes, potentsiomeetrilistes ja konduktomeetrilistes elektrokeemilistes andurites, mida kasutatakse in vitro diagnostika meditsiiniseadmetes vere ning muude kehavedelike ja -gaaside analüüsimiseks. |
| --- | --- |
| | Kehtivusaeg lõpeb 31. märtsil 2022.“ |

„41

Plii termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis (PVC), mida kasutatakse lähtematerjalina amperomeetrilistes, potentsiomeetrilistes ja konduktomeetrilistes elektrokeemilistes andurites, mida kasutatakse in vitro diagnostika meditsiiniseadmetes vere ning muude kehavedelike ja -gaaside analüüsimiseks.

Kehtivusaeg lõpeb 31. märtsil 2022.“

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/132 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/132

---

KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2020/367,

4. märts 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ III lisa seoses keskkonnamüra kahjuliku mõju hindamise meetodi kehtestamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2002/49/EÜ III lisas on osutatud kõnealuse lisa teaduse ja tehnika arenguga kohaldamisega kehtestatavatele mürataseme ja müra mõju suhtele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2002/49/EÜ III lisas on osutatud kõnealuse lisa teaduse ja tehnika arenguga kohaldamisega kehtestatavatele mürataseme ja müra mõju suhtele.

| (2) | Käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal oli võimalik kasutada kvaliteetset ja statistiliselt olulist teavet, mis sisaldub dokumendis „World Health Organisation (WHO) Environmental Noise Guidelines for the European Region“ („Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa piirkonna keskkonnamüra suunised“), (2) milles kirjeldatakse taseme ja mõju suhet keskkonnamüraga kokkupuutest tuleneva kahjuliku mõju puhul. Seega peaksid direktiivi 2002/49/EÜ III lisas esitatud mürataseme ja müra mõju suhe põhinema kõnealustel suunistel. Eelkõige statistilise olulisuse osas põhinesid WHO uuringud representatiivsetel andmekogumitel ning seetõttu peetakse nende hindamise meetodite tulemusi representatiivsete andmekogumite suhtes relevantseks. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal oli võimalik kasutada kvaliteetset ja statistiliselt olulist teavet, mis sisaldub dokumendis „World Health Organisation (WHO) Environmental Noise Guidelines for the European Region“ („Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa piirkonna keskkonnamüra suunised“), (2) milles kirjeldatakse taseme ja mõju suhet keskkonnamüraga kokkupuutest tuleneva kahjuliku mõju puhul. Seega peaksid direktiivi 2002/49/EÜ III lisas esitatud mürataseme ja müra mõju suhe põhinema kõnealustel suunistel. Eelkõige statistilise olulisuse osas põhinesid WHO uuringud representatiivsetel andmekogumitel ning seetõttu peetakse nende hindamise meetodite tulemusi representatiivsete andmekogumite suhtes relevantseks.

| (3) | Lisaks Maailma Terviseorganisatsioonis (WHO) välja töötatud mürataseme ja müra mõju suhtele võivad muud uuringud näidata teistsugust tervisele avalduva mõju taset ja teistsugust tervisemõju, eelkõige kohaliku maantee-, raudtee- ja lennukimüra mõju teatavates riikides. WHO suuniste raames kehtestatud alternatiivseid mürataseme ja müra mõju suhteid võib kasutada tingimusel, et need põhinevad kvaliteetsetel ja statistiliselt olulistel uuringutel. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks Maailma Terviseorganisatsioonis (WHO) välja töötatud mürataseme ja müra mõju suhtele võivad muud uuringud näidata teistsugust tervisele avalduva mõju taset ja teistsugust tervisemõju, eelkõige kohaliku maantee-, raudtee- ja lennukimüra mõju teatavates riikides. WHO suuniste raames kehtestatud alternatiivseid mürataseme ja müra mõju suhteid võib kasutada tingimusel, et need põhinevad kvaliteetsetel ja statistiliselt olulistel uuringutel.

| (4) | Praegu on teadmised tööstusmüra kahjuliku mõju kohta piiratud, mistõttu ei ole selle hindamiseks võimalik välja pakkuda ühtset meetodit. Uuringute käigus ei hinnatud ka riigi eripära ning seetõttu ei saanud seda lisada käesolevasse lisasse. Samuti leiti, et keskkonnamüra ja teatavad kahjulikud tagajärjed (insult, kõrgvererõhutõbi, diabeet ja muud ainevahetusega seotud tervisehädad, kognitiivsete funktsioonide kahjustus lastel, vaimne tervis ja heaolu, kuulmislangus, tinnitus ja sünnikahjustused) on omavahel seotud, kuid praegu ei ole piisavaid tõendeid selle kohta, kuidas määrata kindlaks ühine meetod sellise kahjuliku mõju hindamiseks. Kuigi on leitud, et südame isheemiatõbi (IHD) on seostatav raudtee- ja õhusõidukimüraga, on nende kahe müraallika puhul IHD suurenenud riski kvantifitseerimine ennatlik. |
| --- | --- |

(4)

Praegu on teadmised tööstusmüra kahjuliku mõju kohta piiratud, mistõttu ei ole selle hindamiseks võimalik välja pakkuda ühtset meetodit. Uuringute käigus ei hinnatud ka riigi eripära ning seetõttu ei saanud seda lisada käesolevasse lisasse. Samuti leiti, et keskkonnamüra ja teatavad kahjulikud tagajärjed (insult, kõrgvererõhutõbi, diabeet ja muud ainevahetusega seotud tervisehädad, kognitiivsete funktsioonide kahjustus lastel, vaimne tervis ja heaolu, kuulmislangus, tinnitus ja sünnikahjustused) on omavahel seotud, kuid praegu ei ole piisavaid tõendeid selle kohta, kuidas määrata kindlaks ühine meetod sellise kahjuliku mõju hindamiseks. Kuigi on leitud, et südame isheemiatõbi (IHD) on seostatav raudtee- ja õhusõidukimüraga, on nende kahe müraallika puhul IHD suurenenud riski kvantifitseerimine ennatlik.

| (5) | Seepärast tuleks direktiivi 2002/49/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks direktiivi 2002/49/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2002/49/EÜ artikli 13 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2002/49/EÜ artikli 13 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/49/EÜ III lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 2021. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. märts 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.

1

(2)  Environmental Noise Guidelines for the European Region, World Health Organisation 2018, ISBN 978 92 890 5356 3.

2

---

LISA

„III LISA

KAHJULIKU MÕJU HINDAMISE MEETODID

(millele on viidatud artikli 6 lõikes 3)

1.   Kahjulik mõju

Kahjuliku mõju hindamisel võetakse arvesse järgmist:

| — | südame isheemiatõbi (ischaemic heart disease, IHD), vastab Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt kehtestatud rahvusvahelise klassifikatsiooni ICD-11 koodidele BA40–BA6Z; |
| --- | --- |

—

südame isheemiatõbi (ischaemic heart disease, IHD), vastab Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt kehtestatud rahvusvahelise klassifikatsiooni ICD-11 koodidele BA40–BA6Z;

| — | suur häiritus (high annoyance, HA); |
| --- | --- |

—

suur häiritus (high annoyance, HA);

| — | märkimisväärselt häiritud uni (high sleep disturbance, HSD). |
| --- | --- |

—

märkimisväärselt häiritud uni (high sleep disturbance, HSD).

2.   Kahjuliku mõju arvutamine

Kahjulikku mõju arvutatakse ühel järgmisel viisil:

| — | kahjuliku mõju suhteline risk (RR), mis määratakse kindlaks järgmise valemiga: |
| --- | --- |

—

kahjuliku mõju suhteline risk (RR), mis määratakse kindlaks järgmise valemiga:

Image 1

| — | kahjuliku mõju absoluutne risk (AR), mis määratakse kindlaks järgmise valemiga: |
| --- | --- |

—

kahjuliku mõju absoluutne risk (AR), mis määratakse kindlaks järgmise valemiga:

Image 2

2.1.   IHD

IHD kahjuliku mõju ja esinemissageduse (i) suhtelise riski (RR) arvutamiseks kasutatakse järgmist mürataseme ja müra mõju suhet:

Image 3

maateemüra puhul.

2.2.   HA

HA kahjuliku mõju absoluutse riski (AR) arvutamiseks kasutatakse järgmist mürataseme ja müra mõju suhet:

| maanteemüra puhul; |
| --- |

Image 4

maanteemüra puhul;

| raudteemüra puhul; |
| --- |

Image 5

raudteemüra puhul;

| õhusõidukimüra puhul. |
| --- |

Image 6

õhusõidukimüra puhul.

2.3.   HSD

HSD kahjuliku mõju absoluutse riski (AR) arvutamiseks kasutatakse järgmist mürataseme ja müra mõju suhet:

| maanteemüra puhul; |
| --- |

Image 7

maanteemüra puhul;

| raudteemüra puhul; |
| --- |

Image 8

raudteemüra puhul;

| õhusõidukimüra puhul. |
| --- |

Image 9

õhusõidukimüra puhul.

3.   Kahjuliku mõju hindamine

3.1.   Elanikkonna kokkupuutumist hinnatakse eraldi iga müraallika ja kahjuliku mõju kohta. Kui samad inimesed puutuvad samal ajal kokku eri müraallikatega, ei loeta mõju üldjuhul kumulatiivseks. Eri mõjuliike võib siiski võrrelda, et hinnata iga müraliigi suhtelist tähtsust.

3.2.   IHD hindamine

3.2.1.   
  Raudtee- ja õhusõidukimüraga seotud IHD puhul: elanikkonnal, kes puutub kokku indikaatori Lden normist suurema tasemega, on hinnanguliselt suurem IHD risk, samas ei ole IHD juhtumite täpset arvu N võimalik arvutada.

3.2.2.   
  Maanteemüraga seotud IHD puhul: konkreetse kahjuliku mõjuga seotud juhtumite osakaal, mis on seostatav keskkonnamüraga kokku puutuvale elanikkonnale avalduva suhtelise riskiga (RR), arvutatakse müraallika x (maantee), kahjuliku mõju y (IHD) ja esinemissageduse i puhul järgmiselt:

Image 10

kus:

| — | PAFx,y
  on elanikkonnale omistatav osakaal; |
| --- | --- |

—

PAFx,y
  on elanikkonnale omistatav osakaal;

| — | j müravahemikud koosnevad üksikutest vahemikest, mille suurus ei ületa 5 dB (nt 50–51 dB, 51–52 dB, 52–53 dB jne või 50–54 dB, 55–59 dB, 60–64 dB jne); |
| --- | --- |

—

j müravahemikud koosnevad üksikutest vahemikest, mille suurus ei ületa 5 dB (nt 50–51 dB, 51–52 dB, 52–53 dB jne või 50–54 dB, 55–59 dB, 60–64 dB jne);

| — | pj
  on kogu elanikkonna P osakaal hinnatavas piirkonnas, kus esineb kokkupuude müravahemikuga j, mis on seostatav konkreetse kahjuliku mõju suhtelise riskiga RRj,x,y
  . RRj,x,y
  arvutatakse käesoleva lisa punktis 2 esitatud valemite alusel, kusjuures kasutatakse iga müravahemiku keskväärtust (sõltuvalt andmete kättesaadavusest nt 50,5 dB, kui müravahemik on 50–51 dB, või 52 dB, kui müravahemik on 50–54 dB). |
| --- | --- |

—

pj
  on kogu elanikkonna P osakaal hinnatavas piirkonnas, kus esineb kokkupuude müravahemikuga j, mis on seostatav konkreetse kahjuliku mõju suhtelise riskiga RRj,x,y
  . RRj,x,y
  arvutatakse käesoleva lisa punktis 2 esitatud valemite alusel, kusjuures kasutatakse iga müravahemiku keskväärtust (sõltuvalt andmete kättesaadavusest nt 50,5 dB, kui müravahemik on 50–51 dB, või 52 dB, kui müravahemik on 50–54 dB).

3.2.3.   
  Maanteemüraga seotud IHD puhul: IHD juhtumite koguarv N (inimesed, keda mõjutab kahjulik mõju y; omistatavate juhtumite arv) tulenevalt allikast x on siis:

Nx,y
  = PAFx,y,i
  - Iy
  - P (valem 11)

maantee puhul.

kus:

| — | PAFx,y,i
  arvutatakse esinemissageduse i kohta; |
| --- | --- |

—

PAFx,y,i
  arvutatakse esinemissageduse i kohta;

| — | Iy on IHD esinemise määr hinnatavas piirkonnas, mida on võimalik arvutada selle piirkonna või riigi tervisestatistika põhjal, kus hinnatav piirkond asub; |
| --- | --- |

—

Iy on IHD esinemise määr hinnatavas piirkonnas, mida on võimalik arvutada selle piirkonna või riigi tervisestatistika põhjal, kus hinnatav piirkond asub;

| — | P on hinnatava piirkonna koguelanikkond (eri müravahemikega hõlmatud elanikkonna summa). |
| --- | --- |

—

P on hinnatava piirkonna koguelanikkond (eri müravahemikega hõlmatud elanikkonna summa).

3.3.   
  Maantee-, raudtee ja õhusõidukimüraga seotud HA ja IHD puhul: nende inimeste koguarv N, keda mõjutab kahjulik mõju y
  , (omistatavate juhtumite arv) tulenevalt allikast x iga müraallika kombinatsiooni kohta x (maantee-, raudtee- või õhusõidukimüra) ja kahjulik mõju y (HA, HSD) on siis:

Image 11

kus:

| — | ARx,y
  on asjakohase kahjuliku mõju (HA, HDS) absoluutne risk (AR) ja see arvutatakse käesoleva lisa punktis 2 esitatud valemite alusel, kusjuures kasutatakse iga müravahemiku keskväärtust (sõltuvalt andmete kättesaadavusest, nt 50,5 dB, kui müravahemik on 50–51 dB, või 52 dB, kui müravahemik on 50–54 dB; |
| --- | --- |

—

ARx,y
  on asjakohase kahjuliku mõju (HA, HDS) absoluutne risk (AR) ja see arvutatakse käesoleva lisa punktis 2 esitatud valemite alusel, kusjuures kasutatakse iga müravahemiku keskväärtust (sõltuvalt andmete kättesaadavusest, nt 50,5 dB, kui müravahemik on 50–51 dB, või 52 dB, kui müravahemik on 50–54 dB;

| — | nj
  on inimeste arv, kes puutuvad kokku müravahemikuga j. |
| --- | --- |

—

nj
  on inimeste arv, kes puutuvad kokku müravahemikuga j.

4.   Edasine läbivaatamine

Käesoleva lisa edasise läbivaatamisega kehtestatavad mürataseme ja müra mõju suhe hõlmab eelkõige järgmist:

| — | häirituse ja indikaatori Lden suhe tööstusmüra puhul; |
| --- | --- |

—

häirituse ja indikaatori Lden suhe tööstusmüra puhul;

| — | une häirimise ja indikaatori Lnight suhe tööstusmüra puhul. |
| --- | --- |

—

une häirimise ja indikaatori Lnight suhe tööstusmüra puhul.

Vajaduse korral võidakse esitada konkreetne mürataseme ja müra mõju suhe järgmise kohta:

| — | elamud, millel on VI lisas määratletud spetsiaalne müraisolatsioon, |
| --- | --- |

—

elamud, millel on VI lisas määratletud spetsiaalne müraisolatsioon,

| — | elamud, millel on VI lisas määratletud vaiksed välispiirded, |
| --- | --- |

—

elamud, millel on VI lisas määratletud vaiksed välispiirded,

| — | kliima- ja kultuurierinevused, |
| --- | --- |

—

kliima- ja kultuurierinevused,

| — | tundlikud elanikerühmad, |
| --- | --- |

—

tundlikud elanikerühmad,

| — | tonaalne tööstusmüra, |
| --- | --- |

—

tonaalne tööstusmüra,

| — | impulsse sisaldav tööstusmüra ja muud erijuhud. |
| --- | --- |

—

impulsse sisaldav tööstusmüra ja muud erijuhud.

---

OTSUSED

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/137 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/137

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/368,

3. märts 2020,

millega kiidetakse heaks uluksigadel leviva sigade Aafrika katku likvideerimise programm Slovakkia teatavates piirkondades

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1157 all)

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade Aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade Aafrika katkuga, (1) eriti selle artikli 16 lõike 1 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2002/60/EÜ on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida kohaldatakse siis, kui on saadud ametlik kinnitus sigade Aafrika katku juhtumi kohta uluksigadel. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2002/60/EÜ on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida kohaldatakse siis, kui on saadud ametlik kinnitus sigade Aafrika katku juhtumi kohta uluksigadel.

| (2) | Lisaks sellele on komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (2) sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides või nende piirkondades, nagu on loetletud kõnealuse otsuse lisas (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“), ning kõikides liikmesriikides seoses uluksigade liikumise ning teabe esitamise kohustustega. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi, sh loetelu kõrge riskiga piirkondadest. Kõnealust lisa on muudetud mitu korda, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra muutumist liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks sellele on komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (2) sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides või nende piirkondades, nagu on loetletud kõnealuse otsuse lisas (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“), ning kõikides liikmesriikides seoses uluksigade liikumise ning teabe esitamise kohustustega. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi, sh loetelu kõrge riskiga piirkondadest. Kõnealust lisa on muudetud mitu korda, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra muutumist liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas.

| (3) | 2019. aastal teatas Slovakkia komisjonile sigade Aafrika katku esinemisest uluksigadel ning rakendas nõuetekohaselt direktiiviga 2002/60/EÜ ette nähtud tauditõrjemeetmeid. |
| --- | --- |

(3)

2019. aastal teatas Slovakkia komisjonile sigade Aafrika katku esinemisest uluksigadel ning rakendas nõuetekohaselt direktiiviga 2002/60/EÜ ette nähtud tauditõrjemeetmeid.

| (4) | Praegust epidemioloogilist olukorda arvesse võttes esitas Slovakkia komisjonile 27. novembril 2019 kooskõlas direktiivi 2002/60/EÜ artikliga 16 sigade Aafrika katku likvideerimise programmi (edaspidi „likvideerimisprogramm“). |
| --- | --- |

(4)

Praegust epidemioloogilist olukorda arvesse võttes esitas Slovakkia komisjonile 27. novembril 2019 kooskõlas direktiivi 2002/60/EÜ artikliga 16 sigade Aafrika katku likvideerimise programmi (edaspidi „likvideerimisprogramm“).

| (5) | Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on viimati muudetud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/46, (3) et muu hulgas võtta arvesse Slovakkias aset leidnud sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel, ning kõnealuse lisa I ja II osas on nüüd loetletud Slovakkias asuvad nakkuspiirkonnad. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on viimati muudetud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/46, (3) et muu hulgas võtta arvesse Slovakkias aset leidnud sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel, ning kõnealuse lisa I ja II osas on nüüd loetletud Slovakkias asuvad nakkuspiirkonnad.

| (6) | Komisjon on Slovakkia esitatud likvideerimisprogrammi läbi vaadanud ja leiab, et see vastab direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 16 sätestatud nõuetele. Seepärast tuleks likvideerimisprogramm heaks kiita. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on Slovakkia esitatud likvideerimisprogrammi läbi vaadanud ja leiab, et see vastab direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 16 sätestatud nõuetele. Seepärast tuleks likvideerimisprogramm heaks kiita.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks Slovakkia poolt 27. novembril 2019 kooskõlas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 16 lõikega 1 esitatud programm, milles käsitletakse sigade Aafrika katku likvideerimist uluksigadel rakendusotsuse 2014/709/EL lisas osutatud piirkondades.

Artikkel 2

Slovakkia jõustab likvideerimisprogrammi rakendamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevale järgneva 30 päeva jooksul.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 3. märts 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27.

1

(2)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

2

(3)  Komisjoni 20. jaanuari 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/46, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 16, 21.1.2020, lk 9).

3

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/139 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/139

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/369,

4. märts 2020,

millega antakse liidu tasandil tarbijate ja kauplejate huve esindavatele ühendustele õigus anda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2394 kohaseid välishoiatusi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2394 tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmise tagamise eest vastutavate liikmesriigi asutuste vahelise koostöö kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2006/2004, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2017/2394 on kehtestatud tarbijate huve kaitsvate liidu õigusaktide täitmise tagamise eest vastutavaks määratud liikmesriikide pädevate asutuste vahelise koostöö sätted. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2017/2394 on kehtestatud tarbijate huve kaitsvate liidu õigusaktide täitmise tagamise eest vastutavaks määratud liikmesriikide pädevate asutuste vahelise koostöö sätted.

| (2) | Määruse (EL) 2017/2394 artikli 27 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon annab liidu tasandil tarbijaid ja vajaduse korral kauplejaid esindavatele ühendustele õiguse anda kõnealuse määrusega hõlmatud arvatavate rikkumiste kohta välishoiatusi. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2017/2394 artikli 27 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon annab liidu tasandil tarbijaid ja vajaduse korral kauplejaid esindavatele ühendustele õiguse anda kõnealuse määrusega hõlmatud arvatavate rikkumiste kohta välishoiatusi.

| (3) | Käesoleva otsusega hõlmatud üksused tegutsevad liidu tasandil ja on väljendanud huvi välishoiatuste mehhanismis osalemise vastu. Need üksused on liitunud läbipaistvusregistriga ja seega Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni kokkuleppe (läbipaistvusregistri kohta organisatsioonidele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega) (2) III lisas sisalduva käitumisjuhendiga. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega hõlmatud üksused tegutsevad liidu tasandil ja on väljendanud huvi välishoiatuste mehhanismis osalemise vastu. Need üksused on liitunud läbipaistvusregistriga ja seega Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni kokkuleppe (läbipaistvusregistri kohta organisatsioonidele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega) (2) III lisas sisalduva käitumisjuhendiga.

| (4) | Määrust (EL) 2017/2394 kohaldatakse alates 17. jaanuarist 2020. Seepärast tuleks käesolevat otsust kohaldada alates järgmisest päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et asjaomased organisatsioonid saaksid hakata välishoiatuste mehhanismis võimalikult kiiresti osalema. |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EL) 2017/2394 kohaldatakse alates 17. jaanuarist 2020. Seepärast tuleks käesolevat otsust kohaldada alates järgmisest päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et asjaomased organisatsioonid saaksid hakata välishoiatuste mehhanismis võimalikult kiiresti osalema.

| (5) | Kooskõlas määruse (EL) 2017/2394 artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti liikmesriikidega käesoleva otsusega hõlmatud üksuste osas, |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas määruse (EL) 2017/2394 artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti liikmesriikidega käesoleva otsusega hõlmatud üksuste osas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2017/2394 artikli 27 lõike 2 kohane õigus anda välishoiatusi antakse järgmistele üksustele:

| a) | Euroopa Tarbijaliitude Amet (BEUC), läbipaistvusregistri registreerimisnumber: 9505781573-45; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Tarbijaliitude Amet (BEUC), läbipaistvusregistri registreerimisnumber: 9505781573-45;

| b) | Euroopa Liidu Pereorganisatsioonide Keskliit (COFACE), läbipaistvusregistri registreerimisnumber: 93283396780-85; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu Pereorganisatsioonide Keskliit (COFACE), läbipaistvusregistri registreerimisnumber: 93283396780-85;

| c) | Euroopa Tarbijaühistute Ühendus (EURO COOP), läbipaistvusregistri registreerimisnumber: 3819438251-87. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Tarbijaühistute Ühendus (EURO COOP), läbipaistvusregistri registreerimisnumber: 3819438251-87.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 4. märts 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 345, 27.12.2017, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 277, 19.9.2014, lk 11.

2

---