# Euroopa Liidu L 98/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 98 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik31. märts 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 98

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik31. märts 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/463, 24. märts 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Kiwi de Corse (KGT) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/464, 26. märts 2020, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 teatavad rakenduseeskirjad seoses üleminekuaegade tagasiulatuvaks tunnustamiseks vajalike dokumentidega, mahepõllumajanduslike toodete tootmisega ja liikmesriikide esitatava teabega (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/465, 30. märts 2020, milles käsitletakse erakorralisi meetmeid Itaalia Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte ja Friuli Venezia Giulia maakonna tootjaorganisatsioonide toetuseks, pidades silmas kilplutika Halyomorpha halys’e tekitatud kahju nende toodangule | 26 |
| | * | Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/466, 30. märts 2020, ajutiste meetmete kohta, mida rakendatakse inimeste, loomade ja taimede tervist ning loomade heaolu mõjutavate riskide ohjamiseks ajal, kui liikmesriikide kontrollisüsteemides esineb teatavaid tõsiseid koroonaviirushaigusega (COVID-19) seotud häireid (
  1
  ) | 30 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/467, 25. märts 2020, milles käsitletakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2020 kuni 31. juulini 2021 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplikke eraldisi ning muudetakse rakendusotsust C(2019) 2249 (final)
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1795 all) | 34 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse haldusnõukogu otsus, 9. september 2019, sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse tegevuse raames | 38 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ELi-Maroko Kuningriigi assotsiatsioonikomitee otsus nr 1/2020, 16. märts 2020, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist teabevahetust, et hinnata kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4) mõju [2020/468] | 45 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/463, 24. märts 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Kiwi de Corse (KGT)

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/464, 26. märts 2020, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 teatavad rakenduseeskirjad seoses üleminekuaegade tagasiulatuvaks tunnustamiseks vajalike dokumentidega, mahepõllumajanduslike toodete tootmisega ja liikmesriikide esitatava teabega (
  1
  )

1

2

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/465, 30. märts 2020, milles käsitletakse erakorralisi meetmeid Itaalia Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte ja Friuli Venezia Giulia maakonna tootjaorganisatsioonide toetuseks, pidades silmas kilplutika Halyomorpha halys’e tekitatud kahju nende toodangule

Halyomorpha halys

26

*

Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/466, 30. märts 2020, ajutiste meetmete kohta, mida rakendatakse inimeste, loomade ja taimede tervist ning loomade heaolu mõjutavate riskide ohjamiseks ajal, kui liikmesriikide kontrollisüsteemides esineb teatavaid tõsiseid koroonaviirushaigusega (COVID-19) seotud häireid (
  1
  )

1

30

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/467, 25. märts 2020, milles käsitletakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2020 kuni 31. juulini 2021 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplikke eraldisi ning muudetakse rakendusotsust C(2019) 2249 (final)
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1795 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1795 all)

34

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse haldusnõukogu otsus, 9. september 2019, sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse tegevuse raames

38

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ELi-Maroko Kuningriigi assotsiatsioonikomitee otsus nr 1/2020, 16. märts 2020, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist teabevahetust, et hinnata kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4) mõju [2020/468]

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/463,

24. märts 2020,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Kiwi de Corse“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Kiwi de Corse“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Kiwi de Corse“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Kiwi de Corse“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Kiwi de Corse“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Kiwi de Corse“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 403, 29.11.2019, lk 74.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/2

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/464,

26. märts 2020,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 teatavad rakenduseeskirjad seoses üleminekuaegade tagasiulatuvaks tunnustamiseks vajalike dokumentidega, mahepõllumajanduslike toodete tootmisega ja liikmesriikide esitatava teabega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6, artikli 14 lõiget 3, artikli 15 lõiget 3, artikli 16 lõiget 3, artikli 17 lõiget 3 ja artikli 26 lõike 7 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2018/848 III peatükis on sätestatud mahepõllumajanduslike toodete üldised tootmisnõuded ning üksikasjalikud tootmisnõuded on sätestatud sama määruse II lisas. Selleks et tagada kõnealuse määruse rakendamiseks ühtlustatud tingimused, tuleks sätestada mõned täiendavad eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2018/848 III peatükis on sätestatud mahepõllumajanduslike toodete üldised tootmisnõuded ning üksikasjalikud tootmisnõuded on sätestatud sama määruse II lisas. Selleks et tagada kõnealuse määruse rakendamiseks ühtlustatud tingimused, tuleks sätestada mõned täiendavad eeskirjad.

| (2) | Mahepõllumajanduslikule tootmismeetodile üleminek nõuab kõigi kasutatavate tavade puhul teatavat kohandamisperioodi. Nõutav üleminekuaeg algab kõige varem pärast seda, kui põllumajandustootja või vetikaid või vesiviljelusloomi tootev ettevõtja on oma tegevusest pädevatele asutustele teatanud. Erandina ja teatavatel tingimustel võib varasemat perioodi tagasiulatuvalt tunnustada üleminekuaja osana. Tuleks täpsustada dokumendid, mis tuleb esitada pädevatele asutustele varasema perioodi tagasiulatuvaks tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Mahepõllumajanduslikule tootmismeetodile üleminek nõuab kõigi kasutatavate tavade puhul teatavat kohandamisperioodi. Nõutav üleminekuaeg algab kõige varem pärast seda, kui põllumajandustootja või vetikaid või vesiviljelusloomi tootev ettevõtja on oma tegevusest pädevatele asutustele teatanud. Erandina ja teatavatel tingimustel võib varasemat perioodi tagasiulatuvalt tunnustada üleminekuaja osana. Tuleks täpsustada dokumendid, mis tuleb esitada pädevatele asutustele varasema perioodi tagasiulatuvaks tunnustamiseks.

| (3) | Selleks et tagada loomade heaolu kõrge tase, järgides mahepõllumajanduslikus loomakasvatuses kehtivaid liigiomaseid vajadusi, on vaja veiste, lammaste, kitsede, hobuste, hirvede, sigade, kodulindude ja küülikute puhul sätestada loomkoormus, siseruumide ja vabajalutusalade miinimumpindalad ja nende omadused ning hoonete ja vabaõhualade tehnilised nõuded ja omadused. Lisaks tuleks sätestada emapiimast toituvate loomade puhul minimaalne ajavahemik, mida tuleb järgida eelistatavalt emapiimaga söötmisel. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada loomade heaolu kõrge tase, järgides mahepõllumajanduslikus loomakasvatuses kehtivaid liigiomaseid vajadusi, on vaja veiste, lammaste, kitsede, hobuste, hirvede, sigade, kodulindude ja küülikute puhul sätestada loomkoormus, siseruumide ja vabajalutusalade miinimumpindalad ja nende omadused ning hoonete ja vabaõhualade tehnilised nõuded ja omadused. Lisaks tuleks sätestada emapiimast toituvate loomade puhul minimaalne ajavahemik, mida tuleb järgida eelistatavalt emapiimaga söötmisel.

| (4) | Selleks et tagada loomade heaolu kõrge tase, järgides mahepõllumajanduslikus vesiviljelustootmises liigiomaseid vajadusi, on samuti vaja kehtestada liikide või liikide rühmade kaupa eeskirjad vesiviljelusloomade loomkoormuse ning tootmissüsteemide ja hoidlate omaduste kohta. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada loomade heaolu kõrge tase, järgides mahepõllumajanduslikus vesiviljelustootmises liigiomaseid vajadusi, on samuti vaja kehtestada liikide või liikide rühmade kaupa eeskirjad vesiviljelusloomade loomkoormuse ning tootmissüsteemide ja hoidlate omaduste kohta.

| (5) | Töödeldud mahepõllumajanduslikke tooteid tuleks toota töötlemismeetoditel, mille puhul on tagatud toodete mahepõllumajanduslike tunnuste ja omaduste säilimine mahepõllumajandusliku tootmise kõigis etappides. Arvestades mahepõllumajanduslikus tootmises toiduainete töötlemisel kasutatavate meetodite suurt hulka, ei ole võimalik koostada ammendavat loetelu kõigist lubatud meetoditest. Seepärast tuleks üldjuhul käsitada määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmiseeskirjadele vastavaid meetodeid mahepõllumajanduslikus tootmises toiduainete töötlemisel lubatud meetoditena. |
| --- | --- |

(5)

Töödeldud mahepõllumajanduslikke tooteid tuleks toota töötlemismeetoditel, mille puhul on tagatud toodete mahepõllumajanduslike tunnuste ja omaduste säilimine mahepõllumajandusliku tootmise kõigis etappides. Arvestades mahepõllumajanduslikus tootmises toiduainete töötlemisel kasutatavate meetodite suurt hulka, ei ole võimalik koostada ammendavat loetelu kõigist lubatud meetoditest. Seepärast tuleks üldjuhul käsitada määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmiseeskirjadele vastavaid meetodeid mahepõllumajanduslikus tootmises toiduainete töötlemisel lubatud meetoditena.

| (6) | Samas teatavate meetodite puhul, mida kasutatakse konkreetsete mahepõllumajanduslike toiduainete töötlemisel, võivad liikmesriikide arvamused erineda selles osas, kas meetod vastab määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmiseeskirjadele, mis käsitlevad konkreetsete toodete tootmist. Sellistel juhtudel on vaja sätestada eeskirjad selle kohta, kuidas sellist meetodit saab hinnata, ning kui leiab kinnitust, et see vastab kõnealustele põhimõtetele ja tootmiseeskirjadele, peab komisjon andma loa konkreetsete toiduainete tootmiseks, vajaduse korral teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Samas teatavate meetodite puhul, mida kasutatakse konkreetsete mahepõllumajanduslike toiduainete töötlemisel, võivad liikmesriikide arvamused erineda selles osas, kas meetod vastab määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmiseeskirjadele, mis käsitlevad konkreetsete toodete tootmist. Sellistel juhtudel on vaja sätestada eeskirjad selle kohta, kuidas sellist meetodit saab hinnata, ning kui leiab kinnitust, et see vastab kõnealustele põhimõtetele ja tootmiseeskirjadele, peab komisjon andma loa konkreetsete toiduainete tootmiseks, vajaduse korral teatavatel tingimustel.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 609/2013 (2) artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu ning teraviljapõhise töödeldud toidu ja imikutoidu tootmiseks võib olla vaja ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemist, et täita koostist käsitlevaid nõudeid, mis on sätestatud kõnealuses määruses ja määruse artikli 11 lõike 1 alusel vastu võetud õigusaktides asjaomaste toodete või komisjoni direktiiviga 2006/125/EÜ (3) reguleeritud toodete puhul. Nende tootekategooriate puhul on vaja lubada ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemismeetodite kasutamist. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 609/2013 (2) artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu ning teraviljapõhise töödeldud toidu ja imikutoidu tootmiseks võib olla vaja ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemist, et täita koostist käsitlevaid nõudeid, mis on sätestatud kõnealuses määruses ja määruse artikli 11 lõike 1 alusel vastu võetud õigusaktides asjaomaste toodete või komisjoni direktiiviga 2006/125/EÜ (3) reguleeritud toodete puhul. Nende tootekategooriate puhul on vaja lubada ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemismeetodite kasutamist.

| (8) | Nii nagu toiduainete töötlemisel lubatud meetodite puhul, ei või kasutada meetodeid, mis taastaksid mahepõllumajandusliku sööda töötlemisel ja ladustamisel kaduma läinud omadusi, parandaksid kõnealuse sööda töötlemisel esinenud hooletuse tagajärgi või võiksid olla muul viisil eksitavad selliste toodete tegeliku laadi osas, mida on kavas turustada mahepõllumajandusliku söödana. |
| --- | --- |

(8)

Nii nagu toiduainete töötlemisel lubatud meetodite puhul, ei või kasutada meetodeid, mis taastaksid mahepõllumajandusliku sööda töötlemisel ja ladustamisel kaduma läinud omadusi, parandaksid kõnealuse sööda töötlemisel esinenud hooletuse tagajärgi või võiksid olla muul viisil eksitavad selliste toodete tegeliku laadi osas, mida on kavas turustada mahepõllumajandusliku söödana.

| (9) | Võttes arvesse mahepõllumajanduslikus tootmises konkreetsete söödatoodete töötlemisel kasutatavate meetodite suurt hulka, ei ole võimalik koostada ammendavat loetelu kõigist lubatud meetoditest. Seepärast tuleks üldiselt lubada kasutada sööda töötlemisel mahepõllumajanduslikus tootmises meetodeid, mis vastavad määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse mahepõllumajanduslikus tootmises konkreetsete söödatoodete töötlemisel kasutatavate meetodite suurt hulka, ei ole võimalik koostada ammendavat loetelu kõigist lubatud meetoditest. Seepärast tuleks üldiselt lubada kasutada sööda töötlemisel mahepõllumajanduslikus tootmises meetodeid, mis vastavad määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele.

| (10) | Samas teatavate mahepõllumajanduslike söödatoodete töötlemisel kasutatavate meetodite puhul võivad liikmesriikide arvamused erineda selles osas, kas meetod vastab määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele. Sellistel juhtudel on vaja sätestada eeskirjad selle kohta, kuidas sellist meetodit saab hinnata, ning kui leitakse, et meetod vastab kõnealustele põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele, peab komisjon andma loa selle kasutamiseks konkreetsete söödatoodete tootmisel, vajaduse korral teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(10)

Samas teatavate mahepõllumajanduslike söödatoodete töötlemisel kasutatavate meetodite puhul võivad liikmesriikide arvamused erineda selles osas, kas meetod vastab määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele. Sellistel juhtudel on vaja sätestada eeskirjad selle kohta, kuidas sellist meetodit saab hinnata, ning kui leitakse, et meetod vastab kõnealustele põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele, peab komisjon andma loa selle kasutamiseks konkreetsete söödatoodete tootmisel, vajaduse korral teatavatel tingimustel.

| (11) | Mahepõllumajanduslikus tootmises tuleks kasutada mahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, mahepõllumajanduslikke loomi ja mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme. Selleks et aidata mahepõllumajandusettevõtjatel leida teavet nende kättesaadavuse kohta, peaksid igal liikmesriigil olema süsteemid, mis võimaldavad mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali, mahepõllumajanduslikke loomi või mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme turustavatel ettevõtjatel teha oma varusid käsitleva teabe avalikult kättesaadavaks. Eelkõige peaks olema avalikult kättesaadav üksikasjalik teave selliste liikide kohta, mida nad suudavad tarnida piisavas koguses ja mõistliku aja jooksul. Liikmesriigid peaksid kord aastas tegema komisjonile kättesaadavaks nii sellise teabe kokkuvõtte kui ka teabe erandite kohta, mis on tehtud juhul, kui mahepõllumajanduslikud liigid ei ole kättesaadavad. |
| --- | --- |

(11)

Mahepõllumajanduslikus tootmises tuleks kasutada mahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, mahepõllumajanduslikke loomi ja mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme. Selleks et aidata mahepõllumajandusettevõtjatel leida teavet nende kättesaadavuse kohta, peaksid igal liikmesriigil olema süsteemid, mis võimaldavad mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali, mahepõllumajanduslikke loomi või mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme turustavatel ettevõtjatel teha oma varusid käsitleva teabe avalikult kättesaadavaks. Eelkõige peaks olema avalikult kättesaadav üksikasjalik teave selliste liikide kohta, mida nad suudavad tarnida piisavas koguses ja mõistliku aja jooksul. Liikmesriigid peaksid kord aastas tegema komisjonile kättesaadavaks nii sellise teabe kokkuvõtte kui ka teabe erandite kohta, mis on tehtud juhul, kui mahepõllumajanduslikud liigid ei ole kättesaadavad.

| (12) | Seemikud on mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali käsitleva teabe kogumisest ja vahetamisest välja jäetud. Seepärast on ühtlustatud lähenemisviisi tagamiseks asjakohane kehtestada seemikute määratlus. |
| --- | --- |

(12)

Seemikud on mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali käsitleva teabe kogumisest ja vahetamisest välja jäetud. Seepärast on ühtlustatud lähenemisviisi tagamiseks asjakohane kehtestada seemikute määratlus.

| (13) | Noorlindude ja kuni 35 kg kaaluvate noorsigade teatavate proteiinisegude toiteväärtusega seotud vajaduste rahuldamiseks võivad liikmesriigid rangetel tingimustel ja kuni 31. detsembrini 2025 lubada mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamist kodulindude ja sigade söödas. Kõnealuste erandite järkjärguliseks kaotamiseks ja määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti c kohaldamiseks peaks komisjon jälgima nende kasutamist, võttes arvesse kättesaadavuse muutuseid mahepõllumajandusliku proteiinsööda turul. Selleks peaks komisjon koostama sihipärase küsimustiku ja liikmesriigid peaksid igal aastal esitama komisjonile täidetud küsimustiku, milles esitatakse kokkuvõte mahepõllumajandusliku proteiinsööda kättesaadavuse kohta kogutud asjakohase teabe ning kodulindude ja sigade kasvatajatele mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamiseks antud lubade kohta. |
| --- | --- |

(13)

Noorlindude ja kuni 35 kg kaaluvate noorsigade teatavate proteiinisegude toiteväärtusega seotud vajaduste rahuldamiseks võivad liikmesriigid rangetel tingimustel ja kuni 31. detsembrini 2025 lubada mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamist kodulindude ja sigade söödas. Kõnealuste erandite järkjärguliseks kaotamiseks ja määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti c kohaldamiseks peaks komisjon jälgima nende kasutamist, võttes arvesse kättesaadavuse muutuseid mahepõllumajandusliku proteiinsööda turul. Selleks peaks komisjon koostama sihipärase küsimustiku ja liikmesriigid peaksid igal aastal esitama komisjonile täidetud küsimustiku, milles esitatakse kokkuvõte mahepõllumajandusliku proteiinsööda kättesaadavuse kohta kogutud asjakohase teabe ning kodulindude ja sigade kasvatajatele mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamiseks antud lubade kohta.

| (14) | Liikmesriigid võivad luua ka sarnase teabesüsteemi mahepõllumajanduslikule tootmisele kohandatud tõugude ja liinide või mahepõllumajanduslike noorkanade kättesaadavuse kohta. Võttes arvesse mittemahepõllumajanduslike loomade või noorkanade kasutamisele tehtavate erandite võimalikku järkjärgulist kaotamist, on oluline koguda andmeid mahepõllumajanduslike tõugude ja liinide kättesaadavuse kohta, mis on spetsiaalselt valitud mahepõllumajanduslike põhimõtete ja eesmärkide alusel. Seepärast on vaja sätestada liikmesriikide poolt komisjonile ja teistele liikmesriikidele esitatavate ühtlustatud andmete üksikasjad. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid võivad luua ka sarnase teabesüsteemi mahepõllumajanduslikule tootmisele kohandatud tõugude ja liinide või mahepõllumajanduslike noorkanade kättesaadavuse kohta. Võttes arvesse mittemahepõllumajanduslike loomade või noorkanade kasutamisele tehtavate erandite võimalikku järkjärgulist kaotamist, on oluline koguda andmeid mahepõllumajanduslike tõugude ja liinide kättesaadavuse kohta, mis on spetsiaalselt valitud mahepõllumajanduslike põhimõtete ja eesmärkide alusel. Seepärast on vaja sätestada liikmesriikide poolt komisjonile ja teistele liikmesriikidele esitatavate ühtlustatud andmete üksikasjad.

| (15) | Ettevõtjad, kes on kasvatanud kariloomi vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 834/2007 (4) ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 889/2008, (5) peavad kohandama oma tootmissüsteeme nii, et need vastaksid käesolevas määruses sätestatud uutele tehnilistele erinõuetele, mis mõjutavad loomkoormust, loomapidamisruumide ja nendega seotud seadmete konstruktsiooni omadusi, olemasolevaid ruume ja maakorraldust ning põllumajandusettevõtte tootmissüsteemi üldiselt. Need kohandused nõuavad erinevaid ajavahemikke vastavalt käesolevas määruses sätestatud uute nõuete täitmiseks vajalike sekkumiste ulatusele, võttes samal ajal arvesse tootmise jätkamist. |
| --- | --- |

(15)

Ettevõtjad, kes on kasvatanud kariloomi vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 834/2007 (4) ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 889/2008, (5) peavad kohandama oma tootmissüsteeme nii, et need vastaksid käesolevas määruses sätestatud uutele tehnilistele erinõuetele, mis mõjutavad loomkoormust, loomapidamisruumide ja nendega seotud seadmete konstruktsiooni omadusi, olemasolevaid ruume ja maakorraldust ning põllumajandusettevõtte tootmissüsteemi üldiselt. Need kohandused nõuavad erinevaid ajavahemikke vastavalt käesolevas määruses sätestatud uute nõuete täitmiseks vajalike sekkumiste ulatusele, võttes samal ajal arvesse tootmise jätkamist.

| (16) | Eelkõige võivad sätted, mis käsitlevad noorkanade ja -kukkede siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormust ja miinimumpindala, vabaõhualade maksimaalset laiendamist lindlate puhul ning korruste maksimumarvu ja tõhusat sõnnikueemaldussüsteemi mitmekorruselistes lindlates, hõlmata suuri töid ja investeeringuid, nagu loomapidamisruumide ümberehitamine ja maa omandamine või loomapidamisruumide täielik renoveerimine teatavate põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks, mis on seni olnud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kaheksa-aastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha uute nõuete täitmiseks vajalikke kohandusi. |
| --- | --- |

(16)

Eelkõige võivad sätted, mis käsitlevad noorkanade ja -kukkede siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormust ja miinimumpindala, vabaõhualade maksimaalset laiendamist lindlate puhul ning korruste maksimumarvu ja tõhusat sõnnikueemaldussüsteemi mitmekorruselistes lindlates, hõlmata suuri töid ja investeeringuid, nagu loomapidamisruumide ümberehitamine ja maa omandamine või loomapidamisruumide täielik renoveerimine teatavate põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks, mis on seni olnud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kaheksa-aastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha uute nõuete täitmiseks vajalikke kohandusi.

| (17) | Sigadega seotud nõue, mis käsitleb tugeva konstruktsiooniga välisala pindalast miinimumprotsenti, võib tähendada väliste rajatiste taastamist ja muudatusi sõnniku kogumise süsteemis põllumajandusettevõtetes või tootmisüksustes, mis on seni olnud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha kuni kaheksa-aastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil põhjalikult renoveerida väliseid loomapidamisruume või asendada seadmed, et vastata uutele nõuetele. |
| --- | --- |

(17)

Sigadega seotud nõue, mis käsitleb tugeva konstruktsiooniga välisala pindalast miinimumprotsenti, võib tähendada väliste rajatiste taastamist ja muudatusi sõnniku kogumise süsteemis põllumajandusettevõtetes või tootmisüksustes, mis on seni olnud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha kuni kaheksa-aastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil põhjalikult renoveerida väliseid loomapidamisruume või asendada seadmed, et vastata uutele nõuetele.

| (18) | Samuti võivad lindlate verandade ja siseruumi vaheliste sisse- ja väljapääsuavade pikkus, kõvade vaheseinte nõue nuumlindude (v.a liigi Gallus gallus) puhul ning õrte ja kõrgendatud istumistasandite erinõuded tähendada konkreetseid kohandusi, nagu osade loomapidamisruumide renoveerimine ja uute seadmete ostmine põllumajandusettevõtetele, kus seni on tootmine toimunud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kolmeaastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha vajalikke kohandusi loomapidamisruumides või asendada seadmed uutele nõuetele vastamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Samuti võivad lindlate verandade ja siseruumi vaheliste sisse- ja väljapääsuavade pikkus, kõvade vaheseinte nõue nuumlindude (v.a liigi Gallus gallus) puhul ning õrte ja kõrgendatud istumistasandite erinõuded tähendada konkreetseid kohandusi, nagu osade loomapidamisruumide renoveerimine ja uute seadmete ostmine põllumajandusettevõtetele, kus seni on tootmine toimunud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kolmeaastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha vajalikke kohandusi loomapidamisruumides või asendada seadmed uutele nõuetele vastamiseks.

| (19) | Lisaks võib vabajalutusalaga lindlate siseruumide miinimumpindala arvutamise meetod sisaldada kohandusi, nagu kodulindude loomkoormuse oluline vähendamine või hoonete renoveerimine põllumajandusettevõtete jaoks, kus seni on tootmine toimunud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kolmeaastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha vajalikke kohandusi oma äriplaanides või loomapidamisruumides, et need vastaksid uutele nõuetele. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks võib vabajalutusalaga lindlate siseruumide miinimumpindala arvutamise meetod sisaldada kohandusi, nagu kodulindude loomkoormuse oluline vähendamine või hoonete renoveerimine põllumajandusettevõtete jaoks, kus seni on tootmine toimunud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kolmeaastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha vajalikke kohandusi oma äriplaanides või loomapidamisruumides, et need vastaksid uutele nõuetele.

| (20) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(20)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast.

| (21) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLEMINEK

Artikkel 1

Dokumendid, mis tuleb esitada varasema perioodi tagasiulatuvalt tunnustamiseks

1.   Määruse (EL) 2018/848 artikli 10 lõike 3 punkti a kohaldamisel esitab ettevõtja selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus tegevus toimub ja kus kohaldatakse selle ettevõtja põllumajandusettevõtte suhtes kontrollisüsteemi, asjaomaste pädevate asutuste ametlikud dokumendid, mis tõendavad, et maatükkide suhtes, mille puhul taotletakse varasema perioodi tagasiulatuvat tunnustamist, kohaldati meetmeid, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (6) kohaselt rakendatud programmis, ning et kõnealustel maatükkidel ei ole kasutatud muid tooteid või aineid kui need, mida on lubatud kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises.

2.   Määruse (EL) 2018/848 artikli 10 lõike 3 punkti b kohaldamisel esitab ettevõtja selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus tegevus toimub ja kus kohaldatakse kõnealuse ettevõtja põllumajandusettevõtte suhtes kontrollisüsteemi, järgmised dokumendid, mis tõendavad, et maatükid olid looduslikud või põllumajandusmaad, mida ei ole vähemalt kolme aasta jooksul töödeldud toodete või ainetega, mille kasutamine mahepõllumajanduslikus tootmises ei ole määruse (EL) 2018/848 kohaselt lubatud:

| a) | kaardid, millel on selgelt esitatud tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud iga maatükk, ja teave kõnealuste maatükkide kogupindala ning vajaduse korral käimasoleva tootmise laadi ja mahu kohta ning võimaluse korral nende geograafilise asukoha koordinaadid; |
| --- | --- |

a)

kaardid, millel on selgelt esitatud tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud iga maatükk, ja teave kõnealuste maatükkide kogupindala ning vajaduse korral käimasoleva tootmise laadi ja mahu kohta ning võimaluse korral nende geograafilise asukoha koordinaadid;

| b) | kontrolliasutuse või kontrollorgani tehtud üksikasjalik riskianalüüs, et hinnata, kas tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud mis tahes maatükki on vähemalt kolme aasta jooksul töödeldud toodete või ainetega, mis ei ole mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubatud, võttes eelkõige arvesse taotlusega seotud kogupindala suurust ja igal taotlusega hõlmatud maatükil kõnealusel ajavahemikul rakendatud agronoomilisi tavasid; |
| --- | --- |

b)

kontrolliasutuse või kontrollorgani tehtud üksikasjalik riskianalüüs, et hinnata, kas tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud mis tahes maatükki on vähemalt kolme aasta jooksul töödeldud toodete või ainetega, mis ei ole mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubatud, võttes eelkõige arvesse taotlusega seotud kogupindala suurust ja igal taotlusega hõlmatud maatükil kõnealusel ajavahemikul rakendatud agronoomilisi tavasid;

| c) | akrediteeritud laboratooriumide selliste mulla- ja/või taimeproovide laborianalüüside tulemused, mille kontrolliasutus või kontrollorgan on võtnud pärast punktis b osutatud üksikasjalikku riskianalüüsi igalt maatükilt, mille puhul on kindlaks tehtud, et see võib olla saastunud, kuna seda on töödeldud toodete ja ainetega, mida ei ole lubatud kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises; |
| --- | --- |

c)

akrediteeritud laboratooriumide selliste mulla- ja/või taimeproovide laborianalüüside tulemused, mille kontrolliasutus või kontrollorgan on võtnud pärast punktis b osutatud üksikasjalikku riskianalüüsi igalt maatükilt, mille puhul on kindlaks tehtud, et see võib olla saastunud, kuna seda on töödeldud toodete ja ainetega, mida ei ole lubatud kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises;

| d) | kontrolliasutuse või kontrollorgani kontrolliaruanne pärast ettevõtja füüsilist kontrolli, et kontrollida tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud maatükkide kohta kogutud teabe vastavust; |
| --- | --- |

d)

kontrolliasutuse või kontrollorgani kontrolliaruanne pärast ettevõtja füüsilist kontrolli, et kontrollida tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud maatükkide kohta kogutud teabe vastavust;

| e) | muud asjakohased dokumendid, mida kontrolliasutus või kontrollorgan peab vajalikuks tagasiulatuva tunnustamise taotluse hindamiseks; |
| --- | --- |

e)

muud asjakohased dokumendid, mida kontrolliasutus või kontrollorgan peab vajalikuks tagasiulatuva tunnustamise taotluse hindamiseks;

| f) | kontrolliasutuse või kontrollorgani lõplik kirjalik kinnitus, milles märgitakse, kas varasema perioodi tagasiulatuv tunnustamine üleminekuaja osana on õigustatud, ning märgitakse iga asjaomase maatüki puhul mahepõllumajanduslikuks pidamise alguse periood ja nende maatükkide kogupindala, mille suhtes kohaldatakse perioodi tagasiulatuvat tunnustamist. |
| --- | --- |

f)

kontrolliasutuse või kontrollorgani lõplik kirjalik kinnitus, milles märgitakse, kas varasema perioodi tagasiulatuv tunnustamine üleminekuaja osana on õigustatud, ning märgitakse iga asjaomase maatüki puhul mahepõllumajanduslikuks pidamise alguse periood ja nende maatükkide kogupindala, mille suhtes kohaldatakse perioodi tagasiulatuvat tunnustamist.

II PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUSLOOMAD

1. JAGU

VEISED, LAMBAD, KITSED JA HOBUSED

Artikkel 2

Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik

Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne ajavahemik emapiimast toituvate loomade söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on järgmine:

| a) | veiste ja hobuste puhul 90 päeva pärast sündi; |
| --- | --- |

a)

veiste ja hobuste puhul 90 päeva pärast sündi;

| b) | lammaste ja kitsede puhul 45 päeva pärast sündi. |
| --- | --- |

b)

lammaste ja kitsede puhul 45 päeva pärast sündi.

Artikkel 3

Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Veiste, lammaste, kitsede ja hobuste siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala on sätestatud I lisa I osas.

Artikkel 4

Siseruumide miinimumpindala omadused ja tehnilised nõuded

Vähemalt pool I lisa I osas veiste, lammaste, kitsede ja hobuste jaoks sätestatud siseruumide miinimumpindalast peab olema sileda konstruktsiooniga, st mitte rest- või võrkpõrandaga.

2. JAGU

HIRVED

Artikkel 5

Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik

Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne periood emapiimast toituvate hirvede söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on 90 päeva pärast sündi.

Artikkel 6

Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Hirvede vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala on sätestatud I lisa II osas.

Artikkel 7

Väliaedikute ja -tarandike omadused ja tehnilised nõuded

1.   Hirvi tuleb pidada väliaedikutes või -tarandikes, mis asuvad võimaluse korral karjamaal.

2.   Väliaedikud ja -tarandikud peavad olema ehitatud nii, et vajaduse korral oleks võimalik eri liiki hirved eraldada.

3.   Iga väliaedik või -tarandik peab olema kas kaheks alaks jaotatav või teise väliaediku või -tarandiku kõrval, et igal alal või igas väliaedikus või -tarandikus oleks võimalik teha järjestikku hooldustöid.

Artikkel 8

Varjualuste ja vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ning nende rajatiste ja vabaõhualade omadused

1.   Hirvedele tuleb tagada varjevõimalused ja ilmastikukaitse eelistatavalt looduslike varjualustega, nagu puude ja põõsaste rühmade, metsaosade või metsatukkade lisamine väliaedikusse või -tarandikku; kui see ei ole kogu aasta jooksul piisaval määral teostatav, tuleb tagada katusega kunstlikud varjualused.

2.   Hirvede väliaedikud või -tarandikud peavad olema varustatud rajatistega või kaetud taimestikuga, mis võimaldab loomadel oma sarvedelt sametist nahka maha hõõruda.

3.   Tiinuse hilisel etapil ja kaks nädalat pärast poegimist peab emastel hirvedel olema juurdepääs taimkattega aladele, mis võimaldab nende vasikaid varjata.

4.   Väliaedikud või -tarandikud peavad olema ehitatud nii, et hirved ei pääseks välja.

3. JAGU

SEAD

Artikkel 9

Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik

Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne ajavahemik emapiimast toituvate sigade söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on 40 päeva pärast sündi.

Artikkel 10

Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Sigade siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala on sätestatud I lisa III osas.

Artikkel 11

Siseruumide ja vabajalutusalade miinimumpindala omadused ja tehnilised nõuded

Vähemalt pool I lisa III osas sätestatud siseruumide ja vabajalutusalade miinimumpindalast peab olema sileda konstruktsiooniga, st mitte rest- või võrkpõrandaga.

Artikkel 12

Vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ja vabaõhualade omadused

1.   Vabaõhualad peavad olema sigade jaoks atraktiivsed. Võimaluse korral eelistatakse põlde, kus on puud või metsad.

2.   Vabaõhualadel peavad olema väliskliima, juurdepääs varjualustele ja vahenditele sigade kehatemperatuuri reguleerimiseks.

4. JAGU

KODULINNUD

Artikkel 13

Mõisted

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „nuumlinnud“ – liha tootmiseks ettenähtud kodulinnud; |
| --- | --- |

a)

„nuumlinnud“ – liha tootmiseks ettenähtud kodulinnud;

| b) | „kari“ lindlate sektsioonide kontekstis – rühm linde, keda peetakse koos, teiste kodulinnuliikidega segunemata, ning kellel on selleks spetsiaalsed siseruumid ja vabajalutusalad; |
| --- | --- |

b)

„kari“ lindlate sektsioonide kontekstis – rühm linde, keda peetakse koos, teiste kodulinnuliikidega segunemata, ning kellel on selleks spetsiaalsed siseruumid ja vabajalutusalad;

| c) | „noorkukk“ – lihatootmiseks ettenähtud isane munakanatõugu tibu; |
| --- | --- |

c)

„noorkukk“ – lihatootmiseks ettenähtud isane munakanatõugu tibu;

| d) | „noor nuumkana“ – lihatootmiseks ettenähtud ja mitte enne kui 120 päeva vanusena tapetud emane lind liigist Gallus gallus. |
| --- | --- |

d)

„noor nuumkana“ – lihatootmiseks ettenähtud ja mitte enne kui 120 päeva vanusena tapetud emane lind liigist Gallus gallus.

Gallus gallus

Artikkel 14

Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Kodulindude siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala sätestatakse I lisa IV osas.

Artikkel 15

Lindlate omadused ja tehnilised nõuded

1.   Lindlad tuleb ehitada viisil, mis võimaldab kõigil lindudel kergesti juurde pääseda vabaõhualadele. Sel eesmärgil kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | lindla välispiiril peavad olema sisse- ja väljapääsuavad, mis võimaldavad otsest juurdepääsu vabaõhualadele; |
| --- | --- |

a)

lindla välispiiril peavad olema sisse- ja väljapääsuavad, mis võimaldavad otsest juurdepääsu vabaõhualadele;

| b) | iga sisse- ja väljapääsuava peab olema lindudele sobiva suurusega; |
| --- | --- |

b)

iga sisse- ja väljapääsuava peab olema lindudele sobiva suurusega;

| c) | lindudel peab olema takistusteta juurdepääs sisse- ja väljapääsuavadele; |
| --- | --- |

c)

lindudel peab olema takistusteta juurdepääs sisse- ja väljapääsuavadele;

| d) | lindla välispiiril olevate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab olema vähemalt 4 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2 kohta; |
| --- | --- |

d)

lindla välispiiril olevate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab olema vähemalt 4 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2 kohta;

| e) | kui sisse- ja väljapääsuavad asuvad kõrgemal, tuleb paigaldada kaldtee. |
| --- | --- |

e)

kui sisse- ja väljapääsuavad asuvad kõrgemal, tuleb paigaldada kaldtee.

2.   Verandadega lindlate puhul kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | nii siseruumist verandani kui ka verandast vabaõhualani ulatuval välispiiril peavad olema sisse- ja väljapääsuavad, mis võimaldavad hõlpsat juurdepääsu vastavalt verandale või vabaõhualale; |
| --- | --- |

a)

nii siseruumist verandani kui ka verandast vabaõhualani ulatuval välispiiril peavad olema sisse- ja väljapääsuavad, mis võimaldavad hõlpsat juurdepääsu vastavalt verandale või vabaõhualale;

| b) | siseruumist verandale viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab olema vähemalt 2 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2 kohta ning verandalt vabaõhualani viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab olema vähemalt 4 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2 kohta; |
| --- | --- |

b)

siseruumist verandale viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab olema vähemalt 2 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2 kohta ning verandalt vabaõhualani viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab olema vähemalt 4 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2 kohta;

| c) | I lisa IV osas sätestatud siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormuse ja miinimumpindala arvutamisel ei võeta arvesse veranda kasutatavat ala. Samas võib kodulindudele mõeldud hoone täiendavat katusega vabajalutusala osa, mis on soojustatud selliselt, et selles ei ole väliskliima, võtta arvesse I lisa IV osas sätestatud siseruumide loomkoormuse ja miinimumpindala arvutamisel, kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | see on täielikult ligipääsetav 24 tundi ööpäevas; |
| --- | --- | --- |

c)

I lisa IV osas sätestatud siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormuse ja miinimumpindala arvutamisel ei võeta arvesse veranda kasutatavat ala. Samas võib kodulindudele mõeldud hoone täiendavat katusega vabajalutusala osa, mis on soojustatud selliselt, et selles ei ole väliskliima, võtta arvesse I lisa IV osas sätestatud siseruumide loomkoormuse ja miinimumpindala arvutamisel, kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

see on täielikult ligipääsetav 24 tundi ööpäevas;

| ii) | see vastab määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punktide 1.6.1 ja 1.6.3 nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

see vastab määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punktide 1.6.1 ja 1.6.3 nõuetele;

| iii) | see vastab samadele sisse- ja väljapääsuavade suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud verandade suhtes käesoleva lõike punktides a ja b; |
| --- | --- |

iii)

see vastab samadele sisse- ja väljapääsuavade suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud verandade suhtes käesoleva lõike punktides a ja b;

| d) | veranda kasutatavat ala ei võeta arvesse määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.9.4.4 alapunktis m osutatud nuumlindude lindlate kasutatava koguala puhul. |
| --- | --- |

d)

veranda kasutatavat ala ei võeta arvesse määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.9.4.4 alapunktis m osutatud nuumlindude lindlate kasutatava koguala puhul.

3.   Mitme karja pidamiseks eraldi sektsioonideks jaotatud lindlate puhul:

| a) | tagavad sektsioonid, et kokkupuude teiste karjadega on piiratud ja et erinevatest karjadest pärit linnud ei saa lindlas seguneda; |
| --- | --- |

a)

tagavad sektsioonid, et kokkupuude teiste karjadega on piiratud ja et erinevatest karjadest pärit linnud ei saa lindlas seguneda;

| b) | lindla ühes sektsioonis kohaldatakse järgmisi karja maksimumsuurusi:






  i) | 3 000 aretuskarja lindu liigist Gallus gallus; |
| --- | --- | --- |

b)

lindla ühes sektsioonis kohaldatakse järgmisi karja maksimumsuurusi:

i)

3 000 aretuskarja lindu liigist Gallus gallus;

| ii) | 10 000 noorkana; |
| --- | --- |

ii)

10 000 noorkana;

| iii) | 4 800 nuumlindu liigist Gallus gallus; |
| --- | --- |

iii)

4 800 nuumlindu liigist Gallus gallus;

| iv) | 2 500 kohikukke; |
| --- | --- |

iv)

2 500 kohikukke;

| v) | 4 000 noort nuumkana; |
| --- | --- |

v)

4 000 noort nuumkana;

| vi) | 2 500 kalkunit; |
| --- | --- |

vi)

2 500 kalkunit;

| vii) | 2 500 hane; |
| --- | --- |

vii)

2 500 hane;

| viii) | 3 200 isast pekingi parti või 4 000 emast pekingi parti; |
| --- | --- |

viii)

3 200 isast pekingi parti või 4 000 emast pekingi parti;

| ix) | 3 200 isast muskusparti või 4 000 emast muskusparti; |
| --- | --- |

ix)

3 200 isast muskusparti või 4 000 emast muskusparti;

| x) | 3 200 isast mullardit või 4 000 emast mullardit; |
| --- | --- |

x)

3 200 isast mullardit või 4 000 emast mullardit;

| xi) | 5 200 pärlkana; |
| --- | --- |

xi)

5 200 pärlkana;

| c) | sektsioonid eraldatakse kõvade vaheseintega nuumlindude jaoks, kes ei kuulu liiki Gallus gallus; selline kõva vahesein peab tagama täieliku füüsilise eraldatuse lindla iga sektsiooni hoone põrandast katuseni; |
| --- | --- |

c)

sektsioonid eraldatakse kõvade vaheseintega nuumlindude jaoks, kes ei kuulu liiki Gallus gallus; selline kõva vahesein peab tagama täieliku füüsilise eraldatuse lindla iga sektsiooni hoone põrandast katuseni;

| d) | sektsioone peavad eraldama kõvad või poolsuletud vaheseinad või võrgud liigi Gallus gallus aretuskarja lindude, munakanade, noorkanade, noorkukkede ja liigi Gallus gallus nuumlindude puhul. |
| --- | --- |

d)

sektsioone peavad eraldama kõvad või poolsuletud vaheseinad või võrgud liigi Gallus gallus aretuskarja lindude, munakanade, noorkanade, noorkukkede ja liigi Gallus gallus nuumlindude puhul.

4.   Lindlates võib kasutada mitmekorruselisi süsteeme. Kui kasutatakse mitmekorruselisi süsteeme, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | mitmekorruselisi süsteeme võib kasutada ainult liigi Gallus gallus aretuskarja lindude, munakanade, tulevaste munatootmise noorkanade, tulevaste aretuslindude noorkanade ja noorkukkede puhul; |
| --- | --- |

a)

mitmekorruselisi süsteeme võib kasutada ainult liigi Gallus gallus aretuskarja lindude, munakanade, tulevaste munatootmise noorkanade, tulevaste aretuslindude noorkanade ja noorkukkede puhul;

| b) | mitmekorruselistes süsteemides ei tohi olla üle kolme korruse kasutatavat ala, esimene korrus kaasa arvatud; |
| --- | --- |

b)

mitmekorruselistes süsteemides ei tohi olla üle kolme korruse kasutatavat ala, esimene korrus kaasa arvatud;

| c) | tõstetud korrused peavad olema ehitatud nii, et sõnnik ei langeks madalamal asuvatele lindudele, ning olema varustatud tõhusa sõnnikueemaldussüsteemiga; |
| --- | --- |

c)

tõstetud korrused peavad olema ehitatud nii, et sõnnik ei langeks madalamal asuvatele lindudele, ning olema varustatud tõhusa sõnnikueemaldussüsteemiga;

| d) | kõik korrused peavad võimaldama linde hõlpsalt kontrollida; |
| --- | --- |

d)

kõik korrused peavad võimaldama linde hõlpsalt kontrollida;

| e) | mitmekorruselised süsteemid peavad tagama, et kõik linnud saavad vabalt ja lihtsalt liikuda eri tasanditele või vahealadele; |
| --- | --- |

e)

mitmekorruselised süsteemid peavad tagama, et kõik linnud saavad vabalt ja lihtsalt liikuda eri tasanditele või vahealadele;

| f) | mitmekorruselised süsteemid peavad olema ehitatud nii, et kõigil lindudel oleks hõlbus ja võrdne juurdepääs vabaõhualadele. |
| --- | --- |

f)

mitmekorruselised süsteemid peavad olema ehitatud nii, et kõigil lindudel oleks hõlbus ja võrdne juurdepääs vabaõhualadele.

5.   Lindlates peavad olema õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad. Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad peavad olema lindudele tagatud alates noorest east mõõtmetes või proportsioonides, mis vastavad rühma ja lindude suurusele, nagu on sätestatud I lisa IV osas.

6.   Kodulindude puhul võib kasutada liikuvaid lindlaid, tingimusel et neid liigutatakse tootmistsükli jooksul korrapäraselt, et tagada taimestiku kättesaadavus lindudele ja vähemalt iga kodulinnupartii vahel. Nuumlindude loomkoormust, mis on sätestatud I lisa IV osa 4.–9. jaos, võib suurendada kuni 30 kg eluskaaluni m2 kohta, tingimusel et liikuva hoone esimese korruse pindala ei ületa 150 m2.

Artikkel 16

Vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ja vabaõhualade omadused

1.   Kodulindude vabaõhualad peavad olema lindudele atraktiivsed ja kõigile lindudele täielikult juurdepääsetavad.

2.   Mitme karja pidamiseks eraldi sektsioonideks jaotatud lindlate puhul eraldatakse igale sektsioonile vastavad vabaõhualad eesmärgiga tagada, et kokkupuude teiste karjadega oleks piiratud ja eri karjadest pärit linnud ei saaks seguneda.

3.   Kodulindude vabaõhualad peavad olema kaetud peamiselt taimkattega, mis koosneb mitmesugustest taimedest.

4.   Vabaõhualadel peab olema lindude jaoks piisav arv kaitsvaid rajatisi, varjualuseid, põõsaid või puid, mis asuvad kogu vabaõhualal eesmärgiga tagada, et linnud kasutavad kogu vabaõhuala tasakaalustatult.

5.   Vabaõhuala taimestikku tuleb korrapäraselt hooldada, et vähendada toitainete ülekülluse tekkimise ohtu.

6.   Vabaõhuala ei tohi ulatuda üle 150 m raadiuse lindla lähimast sisse- või väljapääsuluugist. Kuni 350 meetrine raadius hoone lähimast sisse- või väljapääsuluugist on siiski lubatud, kui kogu vabaõhualal on ühtlaste vahemaade järel piisav arv varjualuseid kaitseks karmi ilmastiku ja kiskjate eest (ühe hektari kohta vähemalt neli varjualust). Hanede puhul peab vabaõhualal kasvama rohtu, mida linnud saavad süüa.

5. JAGU

KÜÜLIKUD

Artikkel 17

Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik

Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne ajavahemik emapiimast toituvate küülikute söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on 42 päeva pärast sündi.

Artikkel 18

Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Küülikute siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala sätestatakse I lisa V osas.

Artikkel 19

Liikuvate või alaliste hoonete omadused ja tehnilised nõuded

1.   Karjatamisperioodil tuleb küülikuid pidada karjamaadel asuvates liikuvates pidamiskohtades või alalistes pidamiskohtades, millel on juurdepääs karjamaale.

2.   Väljaspool karjatamishooaega võib küülikuid pidada alalistes pidamiskohtades, millel on juurdepääs taimestikuga vabajalutusalale (soovitatavalt karjamaale).

3.   Karjamaal asuvaid liikuvaid pidamiskohti tuleb liigutada nii sageli kui võimalik, et tagada karjamaa maksimaalne kasutamine, ning need peavad olema ehitatud nii, et küülikud saaksid karjamaal rohtu süüa ka pidamiskoha põranda kaudu.

Artikkel 20

Siseruumide ja vabajalutusalade omadused ja tehnilised nõuded

1.   Alaliste ja liikuvate pidamisruumide siseruum peab olema ehitatud nii, et:

| a) | selle kõrgus on piisav, et kõik küülikud saaksid seista püstiste kõrvadega; |
| --- | --- |

a)

selle kõrgus on piisav, et kõik küülikud saaksid seista püstiste kõrvadega;

| b) | see suudab mahutada eri küülikurühmi ja võimaldab säilitada pesakondade ühtsuse nuumaperioodi üleviimisel; |
| --- | --- |

b)

see suudab mahutada eri küülikurühmi ja võimaldab säilitada pesakondade ühtsuse nuumaperioodi üleviimisel;

| c) | on võimalik eraldada rühmast isasloomi ning tiineid ja reproduktiivseid emasküülikuid konkreetsetel loomade heaoluga seotud põhjustel ja piiratud aja jooksul, tingimusel et nad saavad hoida silmsidet teiste küülikutega; |
| --- | --- |

c)

on võimalik eraldada rühmast isasloomi ning tiineid ja reproduktiivseid emasküülikuid konkreetsetel loomade heaoluga seotud põhjustel ja piiratud aja jooksul, tingimusel et nad saavad hoida silmsidet teiste küülikutega;

| d) | emasküülikul on võimalik pesast eemalduda ja naasta pesasse, et toita poegi; |
| --- | --- |

d)

emasküülikul on võimalik pesast eemalduda ja naasta pesasse, et toita poegi;

| e) | sellega tagatakse:






  i) | kaetud varjualune, sealhulgas piisaval arvul pimedaid peidukohti kõigi küülikute kategooriate jaoks; |
| --- | --- | --- |

e)

sellega tagatakse:

i)

kaetud varjualune, sealhulgas piisaval arvul pimedaid peidukohti kõigi küülikute kategooriate jaoks;

| ii) | kõigi emasküülikute juurdepääs pesadele vähemalt üks nädal enne eeldatavat poegimiskuupäeva ja vähemalt poegade imetamisperioodi lõpuni; |
| --- | --- |

ii)

kõigi emasküülikute juurdepääs pesadele vähemalt üks nädal enne eeldatavat poegimiskuupäeva ja vähemalt poegade imetamisperioodi lõpuni;

| iii) | poegade juurdepääs piisaval arvul pesadele, nii et on vähemalt üks pesa imetava emasküüliku ja tema poegade jaoks; |
| --- | --- |

iii)

poegade juurdepääs piisaval arvul pesadele, nii et on vähemalt üks pesa imetava emasküüliku ja tema poegade jaoks;

| iv) | materjalid, mis võimaldavad küülikutel närida. |
| --- | --- |

iv)

materjalid, mis võimaldavad küülikutel närida.

2.   Alaliste pidamisruumidega rajatiste vabajalutusala peab olema ehitatud nii, et:

| a) | sellel on piisaval arvul kõrgendatud platvorme, mis on selle miinimumpindala peale ühtlaselt jaotatud; |
| --- | --- |

a)

sellel on piisaval arvul kõrgendatud platvorme, mis on selle miinimumpindala peale ühtlaselt jaotatud;

| b) | seda ümbritsevad kõrged ja piisavalt sügavad tarad, et vältida põgenemist hüppamise või kaevamise teel; |
| --- | --- |

b)

seda ümbritsevad kõrged ja piisavalt sügavad tarad, et vältida põgenemist hüppamise või kaevamise teel;

| c) | kui sellel on betoonist väline ala, siis on võimalik lihtne juurdepääs taimestikuga välise ala osale. Ilma sellise lihtsa juurdepääsuta ei või betoonipinna pindala vabajalutusala miinimumpindala arvutamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

c)

kui sellel on betoonist väline ala, siis on võimalik lihtne juurdepääs taimestikuga välise ala osale. Ilma sellise lihtsa juurdepääsuta ei või betoonipinna pindala vabajalutusala miinimumpindala arvutamisel arvesse võtta;

| d) | sellega tagatakse:






  i) | kaetud varjualune, sealhulgas piisaval arvul pimedaid peidukohti kõigi küülikute kategooriate jaoks; |
| --- | --- | --- |

d)

sellega tagatakse:

i)

kaetud varjualune, sealhulgas piisaval arvul pimedaid peidukohti kõigi küülikute kategooriate jaoks;

| ii) | materjalid, mis võimaldavad küülikutel närida. |
| --- | --- |

ii)

materjalid, mis võimaldavad küülikutel närida.

Artikkel 21

Vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ja vabaõhualade omadused

1.   Vabaõhualade taimestikku tuleb hooldada korrapäraselt ja nii, et see oleks küülikutele atraktiivne.

2.   Karjatamisperioodil tuleb karjamaasid korrapäraselt roteerida ja majandada nii, et küülikute karjatamine oleks optimaalne.

III PEATÜKK

VESIVILJELUSLOOMAD

Artikkel 22

Üksikasjalikud eeskirjad vesiviljelusloomade kohta liikide või liikide rühmade kaupa

Vesiviljelusloomi tootvad ettevõtjad järgivad II lisas liikide või liikide rühmade kohta sätestatud üksikasjalikke eeskirju seoses tootmis- ja hoidlasüsteemide loomkoormuse ja eriomadustega.

IV PEATÜKK

TÖÖDELDUD TOIT JA SÖÖT

Artikkel 23

Toidu töötlemisel lubatud meetodid

1.   Toidu töötlemisel mahepõllumajanduslikus tootmises on lubatud kasutada üksnes meetodeid, mis vastavad määruse (EL) 2018/848 II peatükis sätestatud põhimõtetele, eelkõige artiklis 7 sätestatud mahepõllumajandusliku toidu töötlemise suhtes kohaldatavatele konkreetsetele põhimõtetele, kõnealuse määruse III peatükis sätestatud asjakohastele nõuetele ja kõnealuse määruse II lisa IV osas sätestatud üksikasjalikele tootmisnõuetele.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/848 II lisa VI osa punkti 3 kohaldamist, on ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemine lubatud:

| a) | määruse (EL) nr 609/2013 artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud mahepõllumajanduslike toodete puhul, tingimusel et nende meetodite kasutamine on asjaomaste toodete puhul vajalik kõnealuse määruse ja kõnealuse määruse artikli 11 lõike 1 alusel vastu võetud õigusaktide nõuete täitmiseks; või |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 609/2013 artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud mahepõllumajanduslike toodete puhul, tingimusel et nende meetodite kasutamine on asjaomaste toodete puhul vajalik kõnealuse määruse ja kõnealuse määruse artikli 11 lõike 1 alusel vastu võetud õigusaktide nõuete täitmiseks; või

| b) | direktiiviga 2006/125/EÜ reguleeritud toodete puhul, tingimusel et nende meetodite kasutamine on vajalik kõnealuse direktiivi nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

b)

direktiiviga 2006/125/EÜ reguleeritud toodete puhul, tingimusel et nende meetodite kasutamine on vajalik kõnealuse direktiivi nõuete täitmiseks.

3.   Kui liikmesriik leiab, et konkreetset meetodit tuleks hinnata lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja nõuetele vastavuse seisukohast või et selle meetodi kasutamise teatavad eritingimused tuleks lisada käesolevasse määrusesse, võib ta paluda komisjonil selline hindamine läbi viia. Selleks teavitab ta komisjoni ja teisi liikmesriike toimikust, milles esitatakse sellise vastavuse või eritingimuste põhjused, ning tagab toimiku avalikustamise vastavalt andmekaitset käsitlevatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele.

Komisjon avaldab esimeses lõigus osutatud taotlused korrapäraselt.

4.   Komisjon analüüsib lõikes 3 osutatud toimikut. Kui komisjoni tehtud analüüsis jõutakse järeldusele, et toimikus kirjeldatud meetod vastab lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja eeskirjadele, muudab komisjon käesolevat määrust, et anda sõnaselge luba toimikus osutatud meetodi kasutamiseks või lisada selle kasutamise eritingimused käesolevasse määrusesse.

5.   Komisjon vaatab mahepõllumajandusliku toidu töötlemismeetodite lubamise, sealhulgas nende kirjelduse ja kasutustingimused läbi, kui saadakse uusi tõendeid või kui liikmesriik need esitab.

Artikkel 24

Sööda töötlemisel lubatud meetodid

1.   Lubatud on ainult meetodid, mis vastavad määruse (EL) 2018/848 II peatükis sätestatud põhimõtetele, eelkõige artiklis 8 sätestatud mahepõllumajandusliku sööda töötlemise suhtes kohaldatavatele asjakohastele konkreetsetele põhimõtetele, kõnealuse määruse III peatükis sätestatud asjakohastele eeskirjadele ja kõnealuse määruse II lisa V osas sätestatud üksikasjalikele tootmiseeskirjadele, ning mis ei taasta mahepõllumajandusliku sööda töötlemisel ja ladustamisel kaduma läinud omadusi, mis ei paranda töötlemisega seotud hooletuse tulemusi või mis võivad muul viisil olla eksitavad mahepõllumajanduslike toodete tegeliku laadi suhtes sööda töötlemisel.

2.   Kui liikmesriik leiab, et konkreetset meetodit tuleks hinnata lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja nõuetele vastavuse seisukohast või et selle meetodi kasutamise teatavad eritingimused tuleks lisada käesolevasse määrusesse, võib ta paluda komisjonil selline hindamine läbi viia. Selleks teavitab ta komisjoni ja teisi liikmesriike toimikust, milles esitatakse sellise vastavuse või eritingimuste põhjused, ning tagab toimiku avalikustamise vastavalt andmekaitset käsitlevatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele.

Komisjon avaldab esimeses lõigus osutatud taotlused korrapäraselt.

3.   Komisjon analüüsib lõikes 2 osutatud toimikut. Kui komisjoni tehtud analüüsis jõutakse järeldusele, et toimikus kirjeldatud meetod vastab lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja eeskirjadele, muudab komisjon käesolevat määrust, et anda sõnaselge luba toimikus osutatud meetodi kasutamiseks või lisada selle kasutamise eritingimused käesolevasse määrusesse.

4.   Komisjon vaatab mahepõllumajandusliku sööda töötlemismeetodite lubamise, sealhulgas nende kirjelduse ja kasutustingimused läbi, kui saadakse uusi tõendeid või kui liikmesriik need esitab.

V PEATÜKK

TEAVE MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKU JA ÜLEMINEKUAJA TAIMSE PALJUNDUSMATERJALI, MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKE LOOMADE JA MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKE VESIVILJELUSLOOMADE NOORVORMIDE KÄTTESAADAVUSE KOHTA TURUL

Artikkel 25

Liikmesriikide esitatav teave

1.   Liikmesriigid esitavad teabe, mis tuleb teha kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti a kohaselt kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasist ning artikli 26 lõikes 2 ja, kui see on kohaldatav, artikli 26 lõikes 3 osutatud süsteemidest, kooskõlas käesoleva määruse III lisa I osas sätestatud tehniliste kirjeldustega.

2.   Liikmesriigid esitavad teabe, mis tuleb teha kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti b kohaselt kõnealuse määruse II lisa I osa punkti 1.8.5 ja selle lisa II osa punktide 1.3.4.3 ja 1.3.4.4 alusel tehtud erandite kohta, kooskõlas käesoleva määruse III lisa II osas sätestatud tehniliste kirjeldustega.

3.   Liikmesriigid esitavad teabe, mis tuleb teha kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti c kohaselt kodulindude ja sigade mahepõllumajandusliku proteiinsööda kättesaadavuse kohta liidu turul ning kõnealuse määruse II lisa II osa punkti 1.9.3.1 alapunkti c ja punkti 1.9.4.2 alapunkti c kohaselt antud lubade kohta, vastuses küsimustikule, mille komisjon igal aastal liikmesriikidele esitab.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teave esitatakse komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud vormis ja süsteemi kaudu. Kõnealune teave esitatakse iga aasta 30. juuniks ja esimest korda 30. juuniks 2022 aasta 2021 kohta.

5.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave, mis on saadud liikmesriikidelt määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 kohaselt, lisatakse kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasi ning artikli 26 lõikes 2 ja, kui see on kohaldatav, artikli 26 lõikes 3 osutatud süsteemidesse.

VI PEATÜKK

LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 26

Üleminekusätted

1.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 3. jaost peavad sigu pidavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille rajatised ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja välirajatiste ulatuslikku ümberehitamist, et täita käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud nõue, et vähemalt pool vabajalutusala pindalast peab olema sileda konstruktsiooniga, vastama sellele artiklile hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.

2.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlad ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja renoveerida loomade ruume, et täita siseruumist verandani viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkuse nõue, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 15 lõike 2 punktis b, vastama sellele punktile hiljemalt alates 1. jaanuarist 2024.

3.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlate hoonete vabajalutusala ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja oluliselt vähendada siseruumide loomkoormust või renoveerida hooneid, et täita loomkoormuse ja siseruumide minimaalse pindala arvutamise nõudeid, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisa IV osas, järgides samal ajal artikli 15 lõike 2 punkti c, vastama neile sätetele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2024.

4.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlad ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja renoveerida loomade ruume või asendada seadmeid, et täita tugeva vaheseina nõuded, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 15 lõike 3 punktis c, või õrte või kõrgendatud istumisaluste nõudeid, mis on sätestatud artikli 15 lõikes 5, vastama nendele sätetele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2024.

5.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille mitmekorruselised lindlad ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja loomade ruumide ulatuslikku renoveerimist või seadmete asendamist, et täita tasandite maksimumarvu ja sõnnikueemaldussüsteemi nõuded, mis on sätestatud vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõike 4 punktides b ja c, vastama nendele punktidele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.

6.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlatel on vabajalutusalad, mis ulatuvad kaugemale kui 150 m raadiusse sellise lindla lähimast sisse- või väljapääsuavast, mis ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja rajatiste konstruktsiooni ulatuslikult kohandada või omandada täiendavat maad, et täita maksimaalse raadiuse nõue, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 16 lõikes 6, vastama sellele sättele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.

7.   Erandina käesoleva määruse I lisa IV osa 2. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mis toodavad noorkanu linnukasvatushoonetes, mis on ehitatud, renoveeritud või kasutusele võetud enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on käesoleva määruse I lisa IV osa 2. jao eeskirjade täitmiseks vaja oluliselt kohandada linnukasvatushoonete konstruktsiooni või omandada täiendavat maad, vastama noorkanade ja -kukkede siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormusele ja miinimumpindalale, nagu on sätestatud käesoleva määruse I lisa IV osa 2. jaos, hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.

Artikkel 27

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. märts 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 150, 14.6.2018, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

2

(3)  Komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/125/EÜ imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta (ELT L 339, 6.12.2006, lk 16).

3

(4)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

6

---

I LISA

II PEATÜKIS OSUTATUD PÕLLUMAJANDUSLOOMADE SISERUUMIDE JA VABAJALUTUSALADE LOOMKOORMUSE JA MIINIMUMPINDALA NÕUDED

I osa. Artiklis 3 osutatud veiste, lammaste, kitsede ja hobuste siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

1.   Veised

| | Siseruumid


  (loomade kasutuses olev netopindala) | Vabajalutusalad


  (jalutusala, v.a karjamaa) |
| --- | --- | --- |
| | Minimaalne eluskaal (kg) | m2 looma kohta | m2 looma kohta |
| | Kuni 100 | 1,5 | 1,1 |
| Kuni 200 | 2,5 | 1,9 |
| Kuni 350 | 4,0 | 3 |
| Üle 350 | 5 m2 ning minimaalselt 1 m2 100 kg kohta | 3,7 m2 ning minimaalselt 0,75 m2 100 kg kohta |
| Piimalehmad | | 6 | 4,5 |
| Sugupullid | | 10 | 30 |

Siseruumid

(loomade kasutuses olev netopindala)

Vabajalutusalad

(jalutusala, v.a karjamaa)

Minimaalne eluskaal (kg)

m2 looma kohta

m2 looma kohta

Kuni 100

1,5

1,1

Kuni 200

2,5

1,9

Kuni 350

4,0

3

Üle 350

5 m2 ning minimaalselt 1 m2 100 kg kohta

3,7 m2 ning minimaalselt 0,75 m2 100 kg kohta

Piimalehmad

6

4,5

Sugupullid

10

30

2.   Lambad ja kitsed

| | Siseruumid


  (loomade kasutuses olev netopindala) | Vabajalutusalad


  (jalutusala, v.a karjamaa) |
| --- | --- | --- |
| | m2 looma kohta | m2 looma kohta |
| Lambad | 1,5 | 2,5 |
| Talled | 0,35 | 0,5 |
| Kitsed | 1,5 | 2,5 |
| Kitsetalled | 0,35 | 0,5 |

Siseruumid

(loomade kasutuses olev netopindala)

Vabajalutusalad

(jalutusala, v.a karjamaa)

m2 looma kohta

m2 looma kohta

Lambad

1,5

2,5

Talled

0,35

0,5

Kitsed

1,5

2,5

Kitsetalled

0,35

0,5

3.   Hobused

| | Siseruumid


  (loomade kasutuses olev netopindala) | Vabajalutusalad


  (jalutusala, v.a karjamaa) |
| --- | --- | --- |
| | Minimaalne eluskaal (kg) | m2 looma kohta [latrite suurus vastavalt hobuste kõrgusele] | m2 looma kohta |
| Aretus- ja nuumhobused | Kuni 100 | 1,5 | 1,1 |
| Kuni 200 | 2,5 | 1,9 |
| Kuni 350 | 4,0 | 3 |
| Üle 350 | 5 m2 ning minimaalselt 1 m2 100 kg kohta | 3,7 m2 ning minimaalselt 0,75 m2 100 kg kohta |

Siseruumid

(loomade kasutuses olev netopindala)

Vabajalutusalad

(jalutusala, v.a karjamaa)

Minimaalne eluskaal (kg)

m2 looma kohta [latrite suurus vastavalt hobuste kõrgusele]

m2 looma kohta

Aretus- ja nuumhobused

Kuni 100

1,5

1,1

Kuni 200

2,5

1,9

Kuni 350

4,0

3

Üle 350

5 m2 ning minimaalselt 1 m2 100 kg kohta

3,7 m2 ning minimaalselt 0,75 m2 100 kg kohta

II osa. Artiklis 6 osutatud hirvede vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

| Hirve
  liik | Vabajalutusala miinimumpindala aediku või tarandiku kohta | Loomkoormus arvestatuna täiskasvanud loomade arvuna
   (*1)
  hektari kohta |
| --- | --- | --- |
| Tähnikhirv

  Cervus nippon | 1 ha | 15 |
| Kabehirv

  Dama | 1 ha | 15 |
| Punahirv

  Cervus elaphus | 2 ha | 7 |
| Miilu ehk Davidi hirv

  Elaphurus davidianus | 2 ha | 7 |
| Rohkem kui üks hirveliik | 3 ha | 7 juhul, kui karja kuulub punahirvi või Davidi hirvi
  15 juhul, kui karja ei kuulu ei punahirvi ega Davidi hirvi |

Hirve

liik

Vabajalutusala miinimumpindala aediku või tarandiku kohta

Loomkoormus arvestatuna täiskasvanud loomade arvuna
   (*1)
  hektari kohta

Tähnikhirv

Cervus nippon

1 ha

15

Kabehirv

Dama

1 ha

15

Punahirv

Cervus elaphus

2 ha

7

Miilu ehk Davidi hirv

Elaphurus davidianus

2 ha

7

Rohkem kui üks hirveliik

3 ha

7 juhul, kui karja kuulub punahirvi või Davidi hirvi

15 juhul, kui karja ei kuulu ei punahirvi ega Davidi hirvi

III osa. Artiklis 10 osutatud sigade siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

| | | Siseruumid (netopindala, mida sead saavad kasutada, siseruumi mõõdud, sealhulgas künad, aga välja arvatud sööturid, kuhu sead ei saa maha heita) | Vabajalutusalad |
| --- | --- | --- | --- |
| | Minimaalne eluskaal (kg) | m2 looma kohta | m2 looma kohta |
| Poegivad emised põrsastega kuni võõrutamiseni | | 7,5 emise kohta | 2,5 |
| Nuumsead
  Võõrdepõrsad, kesikud, nooremised, noorkuldid | Mitte üle 35 kg | 0,6 | 0,4 |
| Üle 35 kg, kuid mitte üle 50 kg | 0,8 | 0,6 |
| Üle 50 kg, kuid mitte üle 85 kg | 1,1 | 0,8 |
| Üle 85 kg, kuid mitte üle 110 kg | 1,3 | 1 |
| Üle 110 kg | 1,5 | 1,2 |
| Emased aretussead
  Mitteimetavad tiined emised | | 2,5 | 1,9 |
| Isased aretussead
  Kuldid | | 6
  10 juhul, kui sulge kasutatakse paaritamiseks | 8 |

Siseruumid (netopindala, mida sead saavad kasutada, siseruumi mõõdud, sealhulgas künad, aga välja arvatud sööturid, kuhu sead ei saa maha heita)

Vabajalutusalad

Minimaalne eluskaal (kg)

m2 looma kohta

m2 looma kohta

Poegivad emised põrsastega kuni võõrutamiseni

7,5 emise kohta

2,5

Nuumsead

Võõrdepõrsad, kesikud, nooremised, noorkuldid

Mitte üle 35 kg

0,6

0,4

Üle 35 kg, kuid mitte üle 50 kg

0,8

0,6

Üle 50 kg, kuid mitte üle 85 kg

1,1

0,8

Üle 85 kg, kuid mitte üle 110 kg

1,3

1

Üle 110 kg

1,5

1,2

Emased aretussead

Mitteimetavad tiined emised

2,5

1,9

Isased aretussead

Kuldid

6

10 juhul, kui sulge kasutatakse paaritamiseks

8

IV osa. Artiklis 14 ning artikli 15 lõike 2 punktis c ja lõikes 6 osutatud kodulindude siseruumide ja vabajalutusalade ning artikli 15 lõikes 5 osutatud õrte või kõrgendatud istumistasandite loomkoormus ja miinimumpindala

1.   Liigi Gallus gallus aretuskarja linnud, kes on mõeldud tulevaste munakanade haudemunade tootmiseks, ning liigi Gallus gallus aretuskarja linnud, kes on mõeldud haudemunade tootmiseks tulevaste liigi Gallus gallus nuumlindude jaoks:

| Vanus | ≥ 18 nädalat |
| --- | --- |
| Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
  Aretuslindude maksimumarv lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta | 6 |
| Tulevaste munakanade aretuslindude õrred
  Õrre miinimumpikkus sentimeetrites linnu kohta | 18 |
| Pesad | 7 emaslindu pesa kohta või ühispesa puhul 120 cm2 emaslinnu kohta |
| Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
  Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta | 4 |

Vanus

≥ 18 nädalat

Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala

Aretuslindude maksimumarv lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

6

Tulevaste munakanade aretuslindude õrred

Õrre miinimumpikkus sentimeetrites linnu kohta

18

Pesad

7 emaslindu pesa kohta või ühispesa puhul 120 cm2 emaslinnu kohta

Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

4

2.   Noorkanad ja -kuked

| Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
  Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta | 21 kg eluskaal m2 kohta |
| --- | --- |
| Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad | Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad
  vähemalt 10 cm õrt linnu kohta
  või
  vähemalt 100 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta |
| Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
  Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta | 1 |

Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala

Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

21 kg eluskaal m2 kohta

Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad

Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad

vähemalt 10 cm õrt linnu kohta

või

vähemalt 100 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta

Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

1

3.   Munakanad, sealhulgas kaheotstarbelised liinid liha ja munade tootmiseks:

| Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
  Lindude maksimumarv lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta | 6 |
| --- | --- |
| Õrred
  Õrre minimaalne pikkus sentimeetrites linnu kohta | 18 |
| Pesad | 7 munakana pesa kohta või ühispesa puhul 120 cm2 munakana kohta |
| Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
  Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta | 4 |

Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala

Lindude maksimumarv lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

6

Õrred

Õrre minimaalne pikkus sentimeetrites linnu kohta

18

Pesad

7 munakana pesa kohta või ühispesa puhul 120 cm2 munakana kohta

Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

4

4.   Nuumlinnud liigist Gallus gallus:

| Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
  Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta | 21 kg eluskaal m2 kohta |
| --- | --- |
| Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad | Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad
  vähemalt 5 cm õrt linnu kohta
  või vähemalt 25 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta |
| Püsivate hoonete vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
  Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta | 4 |
| Liikuvate hoonete vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
  Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta | 2,5 |

Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala

Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

21 kg eluskaal m2 kohta

Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad

Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad

vähemalt 5 cm õrt linnu kohta

või vähemalt 25 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta

Püsivate hoonete vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

4

Liikuvate hoonete vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

2,5

5.   Nuumlinnud liigist Gallus gallus: kohikuked ja noored nuumkanad:

| Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
  Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta | 21 kg eluskaal m2 kohta |
| --- | --- |
| Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad | Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad
  vähemalt 5 cm õrt linnu kohta
  või vähemalt 25 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta |
| Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
  Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta | 4 |

Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala

Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

21 kg eluskaal m2 kohta

Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad

Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad

vähemalt 5 cm õrt linnu kohta

või vähemalt 25 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta

Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

4

6.   Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Kalkunid liigist Meleagris
  gallopavo, mida turustatakse tervena küpsetamiseks või mis on ette nähtud tükeldamiseks:

| Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
  Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta | 21 kg eluskaal m2 kohta |
| --- | --- |
| Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad | Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad
  vähemalt 10 cm õrt linnu kohta
  või vähemalt 100 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta |
| Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
  Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta | 10 |

Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala

Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

21 kg eluskaal m2 kohta

Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad

Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad

vähemalt 10 cm õrt linnu kohta

või vähemalt 100 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta

Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

10

7.   Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Haned liigist Anser anser domesticus:

| Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
  Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta | 21 kg eluskaal m2 kohta |
| --- | --- |
| Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
  Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta | 15 |

Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala

Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

21 kg eluskaal m2 kohta

Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

15

8.   Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Pekingi pardid liigist Anas platyrhynchos domesticus, muskuspardid liigist Cairina moschata ja hübriidid ning mullardid liigist Cairina moschata × Anas platyrhynchos

| Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
  Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta | 21 kg eluskaal m2 kohta |
| --- | --- |
| Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
  Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta | 4,5 |

Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala

Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

21 kg eluskaal m2 kohta

Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

4,5

9.   Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Pärlkanad liigist Numida meleagris f. domestica:

| Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
  Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta | 21 kg eluskaal m2 kohta |
| --- | --- |
| Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad | Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad
  vähemalt 5 cm õrt linnu kohta
  või vähemalt 25 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta |
| Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
  Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta | 4 |

Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala

Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

21 kg eluskaal m2 kohta

Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad

Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad

vähemalt 5 cm õrt linnu kohta

või vähemalt 25 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta

Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

4

V osa. Artiklis 18 osutatud küülikute siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

1.   Siseruumid

| | Siseruumid


  (kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta) puhkeala puhul


  Püsiv hoone | Siseruumid


  (kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta) puhkeala puhul


  Liikuv hoone |
| --- | --- | --- |
| | Imetavad emasküülikud koos poegadega kuni võõrutamiseni |

Siseruumid

(kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta) puhkeala puhul

Püsiv hoone

Siseruumid

(kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta) puhkeala puhul

Liikuv hoone

Imetavad emasküülikud koos poegadega kuni võõrutamiseni

0,6 m2 poegadega emasküüliku kohta, kui emasküüliku eluskaal on alla 6 kg

0,72 m2 poegadega emasküüliku kohta, kui emasküüliku eluskaal on üle 6 kg

0,6 m2 poegadega emasküüliku kohta, kui emasküüliku eluskaal on alla 6 kg

0,72 m2 poegadega emasküüliku kohta, kui emasküüliku eluskaal on üle 6 kg

| | Tiined emasküülikud ja reproduktiivsed emasküülikud |
| --- | --- |

Tiined emasküülikud ja reproduktiivsed emasküülikud

0,5 m2 tiine emasküüliku või reproduktiivse emasküüliku kohta, kui eluskaal on alla 6 kg

0,62 m2 tiine emasküüliku või reproduktiivse emasküüliku kohta, kui eluskaal on üle 6 kg

0,5 m2 tiine emasküüliku või reproduktiivse emasküüliku kohta, kui eluskaal on alla 6 kg

0,62 m2 tiine emasküüliku või reproduktiivse emasküüliku kohta, kui eluskaal on üle 6 kg

Nuumküülikud võõrutamisest kuni tapmiseni

Asendusküülikud (nuumamise lõpust kuuekuuseks saamiseni)

0,2

0,15

Täiskasvanud isasloomad

0,6

1, kui isaslooma juurde viiakse emasküülikuid paaritamiseks

0,6

1, kui isaslooma juurde viiakse emasküülikuid paaritamiseks

2.   Vabajalutusala

| | Vabajalutusalad (taimkattega vabajalutusala, mis on eelistatult karjamaa)


  (kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta)


  Püsiv hoone | Vabajalutusalad


  (kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta)


  Liikuv hoone |
| --- | --- | --- |
| Imetavad emasküülikud koos poegadega kuni võõrutamiseni | 2,5 m2 poegadega emasküüliku kohta | 2,5 m2 poegadega emasküüliku kohta |
| Tiined emasküülikud/reproduktiivsed emasküülikud | 2,5 | 2,5 |
| Nuumküülikud võõrutamisest kuni tapmiseni
  Asendusküülikud (nuumamise lõpust kuuekuuseks saamiseni) | 0,5 | 0,4 |
| Täiskasvanud isasloomad | 2,5 | 2,5 |

Vabajalutusalad (taimkattega vabajalutusala, mis on eelistatult karjamaa)

(kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta)

Püsiv hoone

Vabajalutusalad

(kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta)

Liikuv hoone

Imetavad emasküülikud koos poegadega kuni võõrutamiseni

2,5 m2 poegadega emasküüliku kohta

2,5 m2 poegadega emasküüliku kohta

Tiined emasküülikud/reproduktiivsed emasküülikud

2,5

2,5

Nuumküülikud võõrutamisest kuni tapmiseni

Asendusküülikud (nuumamise lõpust kuuekuuseks saamiseni)

0,5

0,4

Täiskasvanud isasloomad

2,5

2,5

---

(*1)  Kaht kuni 18 kuu vanust hirve arvestatakse ühe hirvena.

---

II LISA

ARTIKLIS 22 OSUTATUD VESIVILJELUSLOOMADE TOOTMIS- JA HOIDLASÜSTEEMIDE LOOMKOORMUSE JA ERIOMADUSTE ÜKSIKASJALIKUD EESKIRJAD

I osa. Lõhelased magevees

Meriforell (Salmo trutta), vikerforell (Oncorhynchus mykiss), ameerika paalia (Salvelinus fontinalis), lõhe (Salmo salar), arktika paalia (Salvelinus alpinus), harjus (Thymallus thymallus), järvepaalia (Salvelinus namaycush), doonau taimen (Hucho hucho).

| Tootmissüsteemid | Edasikasvatusega tegelevate kasvanduste vesi pärineb avatud veekasutusega süsteemidest. Voolukiirus peab kindlustama loomade vähemalt 60 % küllastuse hapnikuga ning tagama nende mugavuse ja kasvanduse heitvee väljavoolu. |
| --- | --- |
| Suurim loomkoormus | Allpool nimetamata lõheliste liigid: alla 15 kg/m3

  Lõhe: 20 kg/m3

  Meriforell ja vikerforell: 25 kg/m3

  Arktika paalia: 25 kg/m3 |

Tootmissüsteemid

Edasikasvatusega tegelevate kasvanduste vesi pärineb avatud veekasutusega süsteemidest. Voolukiirus peab kindlustama loomade vähemalt 60 % küllastuse hapnikuga ning tagama nende mugavuse ja kasvanduse heitvee väljavoolu.

Suurim loomkoormus

Allpool nimetamata lõheliste liigid: alla 15 kg/m3

Lõhe: 20 kg/m3

Meriforell ja vikerforell: 25 kg/m3

Arktika paalia: 25 kg/m3

II osa. Lõhelased merevees

Lõhe (Salmo salar), meriforell (Salmo trutta), vikerforell (Oncorhynchus mykiss)

| Suurim loomkoormus | Võrksumpades 10 kg/m3 |
| --- | --- |

Suurim loomkoormus

Võrksumpades 10 kg/m3

III osa. Tursk (Gadus morhua) ja muud tursklased, huntahven (Dicentrarchus labrax), kuld-merikoger (Sparus aurata), kotkaskala (Argyrosomus regius), harilik kammeljas (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux])), harilik pagrus (Pagrus pagrus [= Sparus pagrus]), kotkaskalalane (Sciaenops ocellatus) ja muud merikogerlased (Sparidae) ning küülikkalad (Siganus spp.)

| Tootmissüsteemid | Avatud veekasutusega hoidlates (võrksumbad ja -puurid) või maismaal paiknevates avatud süsteemides tagab merehoovuse väikseim kiirus kalade võimalikult suure heaolu. |
| --- | --- |
| Suurim loomkoormus | Muude kalade puhul, v.a kammeljas: 15 kg/m3

  Kammelja puhul: 25 kg/m2 |

Tootmissüsteemid

Avatud veekasutusega hoidlates (võrksumbad ja -puurid) või maismaal paiknevates avatud süsteemides tagab merehoovuse väikseim kiirus kalade võimalikult suure heaolu.

Suurim loomkoormus

Muude kalade puhul, v.a kammeljas: 15 kg/m3

Kammelja puhul: 25 kg/m2

IV osa. Huntahven, kuld-merikoger, kotkaskala, kefaalid (harilik meriärn) ja angerjas (Anguilla spp.) loodete aladel asuvates maasse kaevatud tiikides ning rannikul asuvates laguunides

| Hoidlasüsteem | Vesiviljelustootmisüksusteks muudetud tavapärased soolaluited ja samalaadsed loodete aladel asuvad maasse kaevatud tiigid. |
| --- | --- |
| Tootmissüsteemid | Vee uuendamine peab olema piisav liikide heaolu tagamiseks. Vähemalt 50 % tammidest peavad olema taimkattega. Nõutud on märgaladel asuvad puhastustiigid. |
| Suurim loomkoormus | 4 kg/m3 |

Hoidlasüsteem

Vesiviljelustootmisüksusteks muudetud tavapärased soolaluited ja samalaadsed loodete aladel asuvad maasse kaevatud tiigid.

Tootmissüsteemid

Vee uuendamine peab olema piisav liikide heaolu tagamiseks. Vähemalt 50 % tammidest peavad olema taimkattega. Nõutud on märgaladel asuvad puhastustiigid.

Suurim loomkoormus

4 kg/m3

V osa. Tuur magevees

Asjaomased liigid: tuurlased

| Tootmissüsteemid | Igas kasvatamisüksuses peab vee voolukiirus tagama loomade heaolu.
  Heitvee kvaliteet peab olema võrdväärne sissetuleva vee kvaliteediga. |
| --- | --- |
| Suurim loomkoormus | 30 kg/m3 |

Tootmissüsteemid

Igas kasvatamisüksuses peab vee voolukiirus tagama loomade heaolu.

Heitvee kvaliteet peab olema võrdväärne sissetuleva vee kvaliteediga.

Suurim loomkoormus

30 kg/m3

VI osa.
  Kalad maismaavetes

Asjaomased liigid: karpkalad (Cyrpinidae) ja teised sellega seotud liigid polükultuuri raames, sh ahven, haug, merihunt, siiad, tuur.

Ahven (Perca fluviatilis) monokultuuris

| Tootmissüsteemid | Kalatiikides, mis tuleb korrapäraselt täielikult veest tühjendada, ja järvedes. Järvedes toodetakse üksnes mahepõllumajanduslikul meetodil, sh põllukultuuride kasvatus kuivadel aladel.
  Kalapüügikohas peab olema puhta vee sisselaskekoht ning püügikoht peab olema nii suur, et kaladel oleks võimalikult mugav. Pärast püüki tuleb kala hoida puhtas vees.
  Maismaavees asuvaid üksusi peavad ümbritsema loodusliku taimkattega alad, mis moodustavad puhvertsooni selliste maa-alade jaoks, mis ei ole seotud mahepõllumajanduslike vesiviljeluse nõuetele vastava kasvatustegevusega.
  Kaubakalakasvatuses tuleb kasutada polükultuuri tingimusel, et järves kasvavate muude liikide puhul on täidetud käesolevates eeskirjades esitatud kriteeriumid. |
| --- | --- |
| Suurim loomkoormus | Liikide kogutoodang on piiratud 1 500 kg kalaga hektari kohta aastas (esitatud tootmismahuna tulenevalt tootmissüsteemi eriomadustest). |
| Maksimaalne loomkoormus üksnes ahvena kohta monokultuuris | 20 kg/m3 |

Tootmissüsteemid

Kalatiikides, mis tuleb korrapäraselt täielikult veest tühjendada, ja järvedes. Järvedes toodetakse üksnes mahepõllumajanduslikul meetodil, sh põllukultuuride kasvatus kuivadel aladel.

Kalapüügikohas peab olema puhta vee sisselaskekoht ning püügikoht peab olema nii suur, et kaladel oleks võimalikult mugav. Pärast püüki tuleb kala hoida puhtas vees.

Maismaavees asuvaid üksusi peavad ümbritsema loodusliku taimkattega alad, mis moodustavad puhvertsooni selliste maa-alade jaoks, mis ei ole seotud mahepõllumajanduslike vesiviljeluse nõuetele vastava kasvatustegevusega.

Kaubakalakasvatuses tuleb kasutada polükultuuri tingimusel, et järves kasvavate muude liikide puhul on täidetud käesolevates eeskirjades esitatud kriteeriumid.

Suurim loomkoormus

Liikide kogutoodang on piiratud 1 500 kg kalaga hektari kohta aastas (esitatud tootmismahuna tulenevalt tootmissüsteemi eriomadustest).

Maksimaalne loomkoormus üksnes ahvena kohta monokultuuris

20 kg/m3

VII osa. Viburhännaklased ja mageveekrevetid (Macrobrachium spp.)

| Tootmissüsteemid | Tootmisüksused peavad asuma steriilsetes savipiirkondades, et minimeerida tiigiehituse keskkonnamõju. Tiigid tuleb ehitada looduses saadaolevast savist. |
| --- | --- |
| Suurim loomkoormus | Paljunemine: kuni 22 järelvastset/m2

  Suurim hetkeline biomass: 240 g/m2 |

Tootmissüsteemid

Tootmisüksused peavad asuma steriilsetes savipiirkondades, et minimeerida tiigiehituse keskkonnamõju. Tiigid tuleb ehitada looduses saadaolevast savist.

Suurim loomkoormus

Paljunemine: kuni 22 järelvastset/m2

Suurim hetkeline biomass: 240 g/m2

VIII osa. Vähid

Asjaomased liigid: Astacus astacus.

| Suurim loomkoormus | Väikeste vähkide puhul (< 20 mm): 100 isendit m2 kohta.
  Keskmise suurusega vähkide puhul (20–50 mm): 30 isendit m2 kohta.
  Täiskasvanud vähkide puhul (> 50 mm): 5 isendit m2 kohta, eeldusel et on piisavalt sobivaid peidupaiku. |
| --- | --- |

Suurim loomkoormus

Väikeste vähkide puhul (< 20 mm): 100 isendit m2 kohta.

Keskmise suurusega vähkide puhul (20–50 mm): 30 isendit m2 kohta.

Täiskasvanud vähkide puhul (> 50 mm): 5 isendit m2 kohta, eeldusel et on piisavalt sobivaid peidupaiku.

IX osa. Molluskid ja okasnahksed

| Tootmissüsteemid | Õngejadad, parved, põhjakasvatus, võrgust kotid, sumbad, restid, rõngasvõrgud, bouchot’ vaiad ja muud kasvatussüsteemid. Kui rannakarplasi kasvatatakse parvedel, ei või rippuvate köite arv olla suurem kui üks köis parve pinna iga ruutmeetri kohta. Rippuva köie pikkus peab olema kuni 20 meetrit. Rippuvate köite pealt karpide harvendamine ei või toimuda tootmistsükli jooksul, siiski võib olla lubatud rippuvate köite jaotamine ilma loomkoormust suurendamata. |
| --- | --- |

Tootmissüsteemid

Õngejadad, parved, põhjakasvatus, võrgust kotid, sumbad, restid, rõngasvõrgud, bouchot’ vaiad ja muud kasvatussüsteemid. Kui rannakarplasi kasvatatakse parvedel, ei või rippuvate köite arv olla suurem kui üks köis parve pinna iga ruutmeetri kohta. Rippuva köie pikkus peab olema kuni 20 meetrit. Rippuvate köite pealt karpide harvendamine ei või toimuda tootmistsükli jooksul, siiski võib olla lubatud rippuvate köite jaotamine ilma loomkoormust suurendamata.

X osa. Troopilised mageveekalad: piimkala (Chanos chanos), tilaapia (Oreochromis spp.), pangaasius (Pangasius spp.)

| Tootmissüsteemid | Tiigid ja sumbad |
| --- | --- |
| Suurim loomkoormus | Pangaasius: 10 kg/m3

  Tilaapia: 20 kg/m3 |

Tootmissüsteemid

Tiigid ja sumbad

Suurim loomkoormus

Pangaasius: 10 kg/m3

Tilaapia: 20 kg/m3

---

III LISA

TEAVE, MIDA LIIKMESRIIGID PEAVAD ESITAMA, NAGU ON OSUTATUD ARTIKLIS 25

I osa. Teave määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasist ning artikli 26 lõikes 2 ja, kui see on kohaldatav, artikli 26 lõikes 3 osutatud süsteemidest

| 1. | Mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali, välja arvatud seemikute, kuid sealhulgas seemnekartuli kättesaadavust käsitlev teave, mis on iga konkreetse kategooria puhul salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemides, peab hõlmama järgmist:






  — | teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus); |
| --- | --- | --- |

1.

Mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali, välja arvatud seemikute, kuid sealhulgas seemnekartuli kättesaadavust käsitlev teave, mis on iga konkreetse kategooria puhul salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemides, peab hõlmama järgmist:

—

teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

| — | sordi või heterogeense materjali nimetus; |
| --- | --- |

—

sordi või heterogeense materjali nimetus;

| — | ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav üleminekuaja kogus (üksuste koguarv või seemnete kaal); |
| --- | --- |

—

ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav üleminekuaja kogus (üksuste koguarv või seemnete kaal);

| — | ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav mahepõllumajanduslik kogus (üksuste koguarv või seemnete kaal); |
| --- | --- |

—

ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav mahepõllumajanduslik kogus (üksuste koguarv või seemnete kaal);

| — | nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 2. |
| --- | --- |

—

nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 2.

Selle punkti kohaldamisel tähendab „seemik“ noort taime, mis pärineb seemnest ja mitte pistikust.

| 2. | Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide iga liigi kättesaadavust puudutav teave, mis on salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 2 punktis c osutatud süsteemides, peab hõlmama järgmist:






  — | liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus); |
| --- | --- | --- |

2.

Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide iga liigi kättesaadavust puudutav teave, mis on salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 2 punktis c osutatud süsteemides, peab hõlmama järgmist:

—

liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

| — | tõud ja liinid, kui on kohaldatav; |
| --- | --- |

—

tõud ja liinid, kui on kohaldatav;

| — | arenguetapp (munad, vastsed, noorloomad), milles loomad on kättesaadavad müügiks mahepõllumajanduslikuna; |
| --- | --- |

—

arenguetapp (munad, vastsed, noorloomad), milles loomad on kättesaadavad müügiks mahepõllumajanduslikuna;

| — | ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus;

| — | tervislik seisund kooskõlas nõukogu direktiiviga 2006/88/EÜ; (1) |
| --- | --- |

—

tervislik seisund kooskõlas nõukogu direktiiviga 2006/88/EÜ; (1)

| — | nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 2. |
| --- | --- |

—

nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 2.

| 3. | Mahepõllumajanduslike loomade iga liigi kättesaadavust puudutav teave, mis on salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 2 punktis b osutatud süsteemides, peab hõlmama järgmist:






  — | liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus); |
| --- | --- | --- |

3.

Mahepõllumajanduslike loomade iga liigi kättesaadavust puudutav teave, mis on salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 2 punktis b osutatud süsteemides, peab hõlmama järgmist:

—

liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

| — | tõud ja liinid; |
| --- | --- |

—

tõud ja liinid;

| — | tootmise eesmärgid: liha, piim, kaheotstarbeline või aretus; |
| --- | --- |

—

tootmise eesmärgid: liha, piim, kaheotstarbeline või aretus;

| — | arenguetapp: täiskasvanud või noorloomad (st veised < 6 kuud, täiskasvanud veised); |
| --- | --- |

—

arenguetapp: täiskasvanud või noorloomad (st veised < 6 kuud, täiskasvanud veised);

| — | ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv); |
| --- | --- |

—

ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv);

| — | tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega;

| — | nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 2. |
| --- | --- |

—

nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 2.

| 4. | Kui see on asjakohane, siis mahepõllumajanduslikuks tootmiseks kohandatud mahepõllumajanduslikke tõuge ja liine puudutav teave, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 3, peab hõlmama järgmist:






  — | liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus); |
| --- | --- | --- |

4.

Kui see on asjakohane, siis mahepõllumajanduslikuks tootmiseks kohandatud mahepõllumajanduslikke tõuge ja liine puudutav teave, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 3, peab hõlmama järgmist:

—

liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

| — | tõud ja liinid; |
| --- | --- |

—

tõud ja liinid;

| — | tootmise eesmärgid: liha, piim, kaheotstarbeline või aretus; |
| --- | --- |

—

tootmise eesmärgid: liha, piim, kaheotstarbeline või aretus;

| — | ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv); |
| --- | --- |

—

ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv);

| — | tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega;

| — | nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 3. |
| --- | --- |

—

nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 3.

| 5. | Kui see on asjakohane, siis mahepõllumajanduslike noorkanade kättesaadavust puudutav teave, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 3, peab hõlmama järgmist:






  — | liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus); |
| --- | --- | --- |

5.

Kui see on asjakohane, siis mahepõllumajanduslike noorkanade kättesaadavust puudutav teave, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 3, peab hõlmama järgmist:

—

liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

| — | tõud ja liinid; |
| --- | --- |

—

tõud ja liinid;

| — | tootmise eesmärgid: liha, munad, kaheotstarbeline või aretus; |
| --- | --- |

—

tootmise eesmärgid: liha, munad, kaheotstarbeline või aretus;

| — | ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv); |
| --- | --- |

—

ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv);

| — | kasvatussüsteem (märkida, kas tegu on mitmetasandilise kasvatussüsteemiga); |
| --- | --- |

—

kasvatussüsteem (märkida, kas tegu on mitmetasandilise kasvatussüsteemiga);

| — | tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega;

| — | nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 3. |
| --- | --- |

—

nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 3.

II osa. Teave erandite kohta, mida on tehtud kooskõlas määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktiga 1.8.5 ja sama lisa II osa punktidega 1.3.4.3 ja 1.3.4.4

| 1. | Teave erandite kohta, mida on tehtud kooskõlas määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktiga 1.8.5, peab hõlmama järgmist:






  — | teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus); |
| --- | --- | --- |

1.

Teave erandite kohta, mida on tehtud kooskõlas määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktiga 1.8.5, peab hõlmama järgmist:

—

teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

| — | sort; |
| --- | --- |

—

sort;

| — | erandite arv ja erandiga hõlmatud seemnete kogumass või taimede arv; |
| --- | --- |

—

erandite arv ja erandiga hõlmatud seemnete kogumass või taimede arv;

| — | erandi põhjendused: teadusuuringud, sobiva sordi puudumine, konserveerimine või muud põhjused; |
| --- | --- |

—

erandi põhjendused: teadusuuringud, sobiva sordi puudumine, konserveerimine või muud põhjused;

| — | kui on kohaldatav, siis muudel põhjustel kui teadusuuringute eesmärgil tehtud erandite puhul selliste liikide loetelu, millele erandit ei tehta, sest need on mahepõllumajanduslikul kujul piisavalt kättesaadavad. |
| --- | --- |

—

kui on kohaldatav, siis muudel põhjustel kui teadusuuringute eesmärgil tehtud erandite puhul selliste liikide loetelu, millele erandit ei tehta, sest need on mahepõllumajanduslikul kujul piisavalt kättesaadavad.

| 2. | Iga tavapärase põllumajandusloomaliigi puhul (veised, hobused, lambad, kitsed, sead ning hirved, küülikud ja kodulinnud) peab vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punktidele 1.3.4.3 ja 1.3.4.4 tehtud erandeid käsitlev teave hõlmama järgmist:






  — | teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus, st liik ja perekond); |
| --- | --- | --- |

2.

Iga tavapärase põllumajandusloomaliigi puhul (veised, hobused, lambad, kitsed, sead ning hirved, küülikud ja kodulinnud) peab vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punktidele 1.3.4.3 ja 1.3.4.4 tehtud erandeid käsitlev teave hõlmama järgmist:

—

teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus, st liik ja perekond);

| — | tõud ja liinid; |
| --- | --- |

—

tõud ja liinid;

| — | tootmise eesmärgid: liha, piim, munad, kaheotstarbeline või aretus; |
| --- | --- |

—

tootmise eesmärgid: liha, piim, munad, kaheotstarbeline või aretus;

| — | erandite arv ja erandiga hõlmatud loomade koguarv; |
| --- | --- |

—

erandite arv ja erandiga hõlmatud loomade koguarv;

| — | erandi põhjendused: sobivate loomade puudumine või muud põhjused. |
| --- | --- |

—

erandi põhjendused: sobivate loomade puudumine või muud põhjused.

---

(1)  Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).

---

| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/465,

30. märts 2020,

milles käsitletakse erakorralisi meetmeid Itaalia Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte ja Friuli Venezia Giulia maakonna tootjaorganisatsioonide toetuseks, pidades silmas kilplutika Halyomorpha halys’e tekitatud kahju nende toodangule

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 221 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kilplutikas Halyomorpha halys on Aasiast pärit putukas, kes on rahvusvahelise kaubanduse käigus juhuslikult liitu toodud, eelkõige Itaalia põhjapiirkondadesse, nimelt Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte ja Friuli Venezia Giulia maakonda (edaspidi „mõjutatud maakonnad“). |
| --- | --- |

(1)

Kilplutikas Halyomorpha halys on Aasiast pärit putukas, kes on rahvusvahelise kaubanduse käigus juhuslikult liitu toodud, eelkõige Itaalia põhjapiirkondadesse, nimelt Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte ja Friuli Venezia Giulia maakonda (edaspidi „mõjutatud maakonnad“).

| (2) | 2019. aastal põhjustas kõnealune taimekahjustaja mõjutatud maakondades suurt kahju puu- ja köögivilja toodangule – pirnidele, virsikutele, nektariinidele, õuntele, kiividele, kirssidele ja aprikoosidele. Puu- ja köögiviljadele tekitatud kahjustuste tõttu ei saa neid kasutada ei tarbimiseks ega töötlemiseks. Taimekahjustaja tekitatud kahju mõjutatud maakondade puu- ja köögivilja tootjatele ulatub üksnes 2019. aastal hinnanguliselt 500 miljoni euroni. Mitmed tootjad kaotasid mõjutatud maakonnas kõnealuse putuka tõttu 2019. aastal suure osa oma saagist või isegi kogu saagi. |
| --- | --- |

(2)

2019. aastal põhjustas kõnealune taimekahjustaja mõjutatud maakondades suurt kahju puu- ja köögivilja toodangule – pirnidele, virsikutele, nektariinidele, õuntele, kiividele, kirssidele ja aprikoosidele. Puu- ja köögiviljadele tekitatud kahjustuste tõttu ei saa neid kasutada ei tarbimiseks ega töötlemiseks. Taimekahjustaja tekitatud kahju mõjutatud maakondade puu- ja köögivilja tootjatele ulatub üksnes 2019. aastal hinnanguliselt 500 miljoni euroni. Mitmed tootjad kaotasid mõjutatud maakonnas kõnealuse putuka tõttu 2019. aastal suure osa oma saagist või isegi kogu saagi.

| (3) | Halyomorpha halys ei vasta praegu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 (2) kohastele liidu karantiinse taimekahjustaja kriteeriumidele ning tema suhtes ei saa liidu tasandil võtta likvideerimismeetmeid. Seetõttu ei saa Itaalia ametiasutused võtta praegu asjakohaseid taimetervisealaseid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Halyomorpha halys ei vasta praegu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 (2) kohastele liidu karantiinse taimekahjustaja kriteeriumidele ning tema suhtes ei saa liidu tasandil võtta likvideerimismeetmeid. Seetõttu ei saa Itaalia ametiasutused võtta praegu asjakohaseid taimetervisealaseid kaitsemeetmeid.

| (4) | Pealegi on praegu olemas vaid piiratud vahendid kõnealuse putuka edukaks tõrjeks. Nende looduslikud vaenlased, Trissolcus japonicus ja Trissolcus mitsukurii on bioloogilise tõrje alternatiivmeetodina alles hiljuti Itaalias kasutusele võetud ning praegu ei ole veel selge, kas selline bioloogiline tõrjemeetod annab tulemusi. |
| --- | --- |

(4)

Pealegi on praegu olemas vaid piiratud vahendid kõnealuse putuka edukaks tõrjeks. Nende looduslikud vaenlased, Trissolcus japonicus ja Trissolcus mitsukurii on bioloogilise tõrje alternatiivmeetodina alles hiljuti Itaalias kasutusele võetud ning praegu ei ole veel selge, kas selline bioloogiline tõrjemeetod annab tulemusi.

| (5) | Mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid on kultuuride kahjustuste ärahoidmiseks rakendanud ennetavaid meetmeid, nt paigaldanud putukavastaseid võrke ja lõkse. Hoolimata jõupingutustest on kõnealused tootjaorganisatsioonid kandnud üheaegselt nii suuri kulutusi ennetavatele meetmetele kui ka kannatanud tootmiskadusid, mis on avaldanud negatiivset mõju nende turustatud toodangu väärtusele. See avaldab mõju tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsusele ja nende suutlikkusele kohaldada järgnevatel aastatel rakendusprogramme ning võtta meetmeid kahjurite leviku vastu. Lisaks halvendab turustatud toodangu väärtuse langus tootjaorganisatsioonide juurdepääsu liidu finantsabile puu- ja köögiviljasektoris. Ka võib turustatud toodangu väärtuse langusega kaasneda mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide tunnustuse kaotamine, kui turustatud toodangu väärtus langeb allapoole kehtestatud minimaalset lävendit. |
| --- | --- |

(5)

Mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid on kultuuride kahjustuste ärahoidmiseks rakendanud ennetavaid meetmeid, nt paigaldanud putukavastaseid võrke ja lõkse. Hoolimata jõupingutustest on kõnealused tootjaorganisatsioonid kandnud üheaegselt nii suuri kulutusi ennetavatele meetmetele kui ka kannatanud tootmiskadusid, mis on avaldanud negatiivset mõju nende turustatud toodangu väärtusele. See avaldab mõju tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsusele ja nende suutlikkusele kohaldada järgnevatel aastatel rakendusprogramme ning võtta meetmeid kahjurite leviku vastu. Lisaks halvendab turustatud toodangu väärtuse langus tootjaorganisatsioonide juurdepääsu liidu finantsabile puu- ja köögiviljasektoris. Ka võib turustatud toodangu väärtuse langusega kaasneda mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide tunnustuse kaotamine, kui turustatud toodangu väärtus langeb allapoole kehtestatud minimaalset lävendit.

| (6) | Puu- ja köögiviljatoodangu kahjustused, sissetuleku märkimisväärne kaotus ning mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rahaline ebastabiilsus ja samuti nende võimetus jätkata rakenduskavade tõhusat kohaldamist on tekitanud mõjutatud maakondades keerulise olukorra, mis kujutab endast konkreetset probleemi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Seda konkreetset probleemi ei saa lahendada kõnealuse määruse artikli 219 või 220 kohaselt võetavate meetmetega, kuna see ei ole seotud olemasoleva turuhäirega ega selle konkreetse ohuga. Samuti ei ole see seotud meetmetega, millega võideldakse loomahaiguste leviku vastu või tarbijate usalduse kaotuse vastu inimeste, loomade või taimede terviseriskide tõttu. |
| --- | --- |

(6)

Puu- ja köögiviljatoodangu kahjustused, sissetuleku märkimisväärne kaotus ning mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rahaline ebastabiilsus ja samuti nende võimetus jätkata rakenduskavade tõhusat kohaldamist on tekitanud mõjutatud maakondades keerulise olukorra, mis kujutab endast konkreetset probleemi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Seda konkreetset probleemi ei saa lahendada kõnealuse määruse artikli 219 või 220 kohaselt võetavate meetmetega, kuna see ei ole seotud olemasoleva turuhäirega ega selle konkreetse ohuga. Samuti ei ole see seotud meetmetega, millega võideldakse loomahaiguste leviku vastu või tarbijate usalduse kaotuse vastu inimeste, loomade või taimede terviseriskide tõttu.

| (7) | Seepärast on mõjutatud maakondades kõnealuse konkreetse probleemi lahendamiseks vaja võtta erakorralised meetmed, et parandada tootjaorganisatsioonide juurdepääsu ühisfondidele ja suurendada liidu finantsabi ülemmäärasid. Sellised meetmed tagavad finantsstabiilsuse ja suurendavad mõjutatud maakondade tootjaorganisatsioonide vastupidavust ja võimet Halyomorpha halys’e tekitatud kahjuga toime tulla ning rakendada selle putuka suhtes edasisi kriisiennetus- ja -ohjemeetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on mõjutatud maakondades kõnealuse konkreetse probleemi lahendamiseks vaja võtta erakorralised meetmed, et parandada tootjaorganisatsioonide juurdepääsu ühisfondidele ja suurendada liidu finantsabi ülemmäärasid. Sellised meetmed tagavad finantsstabiilsuse ja suurendavad mõjutatud maakondade tootjaorganisatsioonide vastupidavust ja võimet Halyomorpha halys’e tekitatud kahjuga toime tulla ning rakendada selle putuka suhtes edasisi kriisiennetus- ja -ohjemeetmeid.

| (8) | Ühisfondide kasutamine kriisiennetus- ja -ohjemeetmena on vahend, millega leevendada mõjutatud maakondade tootjaorganisatsioonide kantud kahju puu- ja köögiviljatoodangule ja sissetuleku kaotust. Seepärast tuleks parandada mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide juurdepääsu ühisfondidele. Liidu finantsabi katab praegu üksnes ühisfondi moodustamise halduskulud ja ühisfondi täiendamise pärast hüvitiste maksmist tootjaliikmetele, kelle sissetulek on ebasoodsate turutingimuste tõttu oluliselt vähenenud. Halyomorpha halys’e tekitatud kahjuga toimetulekuks mõjutatud maakondades tuleks liidu finantsabist katta ka ühisfondi stardikapital. Selliselt antud liidu finantsabi ühisfondi stardikapitali jaoks peaks siiski olema ette nähtud selleks, et hüvitada tootjaliikmete sissetuleku kaotust Halyomorpha halys’e tekitatud kahju tõttu. |
| --- | --- |

(8)

Ühisfondide kasutamine kriisiennetus- ja -ohjemeetmena on vahend, millega leevendada mõjutatud maakondade tootjaorganisatsioonide kantud kahju puu- ja köögiviljatoodangule ja sissetuleku kaotust. Seepärast tuleks parandada mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide juurdepääsu ühisfondidele. Liidu finantsabi katab praegu üksnes ühisfondi moodustamise halduskulud ja ühisfondi täiendamise pärast hüvitiste maksmist tootjaliikmetele, kelle sissetulek on ebasoodsate turutingimuste tõttu oluliselt vähenenud. Halyomorpha halys’e tekitatud kahjuga toimetulekuks mõjutatud maakondades tuleks liidu finantsabist katta ka ühisfondi stardikapital. Selliselt antud liidu finantsabi ühisfondi stardikapitali jaoks peaks siiski olema ette nähtud selleks, et hüvitada tootjaliikmete sissetuleku kaotust Halyomorpha halys’e tekitatud kahju tõttu.

| (9) | Liidu finantsabi ülempiiri, mis on 4,6 % turustatud toodangu väärtusest ning mis on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikega 2 ette nähtud kriisiennetus- ja -ohjemeetmeteks mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakenduskavades, tuleks suurendada 0,4 % võrra, nii et see oleks 5 % turustatud toodangu väärtusest, et parandada selliste tootjaorganisatsioonide juurdepääsu ühisfondidele ja muudele kriisiennetus- ja -ohjemeetmetele ning parandada tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsust. Kuna konkreetne probleem ei puuduta tootjaorganisatsioonide liite, ei ole vaja suurendada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 2 kolmandas lõigus sätestatud ülemmäära. |
| --- | --- |

(9)

Liidu finantsabi ülempiiri, mis on 4,6 % turustatud toodangu väärtusest ning mis on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikega 2 ette nähtud kriisiennetus- ja -ohjemeetmeteks mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakenduskavades, tuleks suurendada 0,4 % võrra, nii et see oleks 5 % turustatud toodangu väärtusest, et parandada selliste tootjaorganisatsioonide juurdepääsu ühisfondidele ja muudele kriisiennetus- ja -ohjemeetmetele ning parandada tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsust. Kuna konkreetne probleem ei puuduta tootjaorganisatsioonide liite, ei ole vaja suurendada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 2 kolmandas lõigus sätestatud ülemmäära.

| (10) | 4,6 %-lise ülemmäära suurendamise tõttu 0,4 % võrra tuleks liidu finantsabi ülempiiri kriisiennetus- ja ohjemeetmetele suurendada praegu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikes 2 kehtestatud 0,5 % asemel 0,9 %-ni selliste tootjaorganisatsioonide turustatud toodangu väärtusest. See lisatud 0,4 % turustatud toodangu väärtusest tuleks kasutada Halyomorpha halys’e tõrje meetmeteks. Nii oleks võimalik tugevdada mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsust, tõsta nende toimetulekuvõimet ja parandada nende võimekust heakskiidetud rakenduskavade kohaldamiseks järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

(10)

4,6 %-lise ülemmäära suurendamise tõttu 0,4 % võrra tuleks liidu finantsabi ülempiiri kriisiennetus- ja ohjemeetmetele suurendada praegu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikes 2 kehtestatud 0,5 % asemel 0,9 %-ni selliste tootjaorganisatsioonide turustatud toodangu väärtusest. See lisatud 0,4 % turustatud toodangu väärtusest tuleks kasutada Halyomorpha halys’e tõrje meetmeteks. Nii oleks võimalik tugevdada mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsust, tõsta nende toimetulekuvõimet ja parandada nende võimekust heakskiidetud rakenduskavade kohaldamiseks järgnevatel aastatel.

| (11) | Pidades silmas mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsust ja võttes arvesse vajadust rakendada lisameetmeid Halyomorpha halys’e tõrjeks, tuleks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikega 1 ette nähtud liidu finantsabi 50 % piirmäära suurendada 60 %-ni kõigi rakenduskavade meetmete puhul, mis võetakse Halyomorpha halys’e tõrjeks mõjutatud maakondades. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsust ja võttes arvesse vajadust rakendada lisameetmeid Halyomorpha halys’e tõrjeks, tuleks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikega 1 ette nähtud liidu finantsabi 50 % piirmäära suurendada 60 %-ni kõigi rakenduskavade meetmete puhul, mis võetakse Halyomorpha halys’e tõrjeks mõjutatud maakondades.

| (12) | Pidades silmas rakenduskavade kohaldamist kalendriaastate kaupa ja võttes arvesse, et turustatud toodangu väärtuse arvutamine, millega määratakse kindlaks liidu rahalise toetuse summa, põhineb eelmisel kalendriaastal, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(12)

Pidades silmas rakenduskavade kohaldamist kalendriaastate kaupa ja võttes arvesse, et turustatud toodangu väärtuse arvutamine, millega määratakse kindlaks liidu rahalise toetuse summa, põhineb eelmisel kalendriaastal, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (13) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada 1. jaanuarist 2020. See on vajalik, pidades silmas, et erakorralised meetmed käsitlevad liidu finantsabi taset ja ulatust tootjaorganisatsioonidele, kes on kannatanud Halyomorpha halys’e tekitatud kahju nende puu- ja köögiviljatoodangule. Need tootjaorganisatsioonid peavad alustama kõnealuste meetmete kohaldamist oma rakenduskavades alates jaanuarist 2020, peavad suutma kiiresti toime tulla Halyomorpha halys’e tekitatud kahjuga nende puu- ja köögiviljatoodangule ning tagama oma rakenduskavade jätkumise ning finantsstabiilsuse ja elujõulisuse juba 2020. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada 1. jaanuarist 2020. See on vajalik, pidades silmas, et erakorralised meetmed käsitlevad liidu finantsabi taset ja ulatust tootjaorganisatsioonidele, kes on kannatanud Halyomorpha halys’e tekitatud kahju nende puu- ja köögiviljatoodangule. Need tootjaorganisatsioonid peavad alustama kõnealuste meetmete kohaldamist oma rakenduskavades alates jaanuarist 2020, peavad suutma kiiresti toime tulla Halyomorpha halys’e tekitatud kahjuga nende puu- ja köögiviljatoodangule ning tagama oma rakenduskavade jätkumise ning finantsstabiilsuse ja elujõulisuse juba 2020. aastal.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse ja aiandustoodete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse ja aiandustoodete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse tootjaorganisatsioonide suhtes Itaalia Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte ja Friuli Venezia Giulia maakonnas, kelle puu- ja köögiviljatoodang kannatas 2019. aastal kahju kilplutika Halyomorpha halys’e tõttu.

Halyomorpha halys

Artikkel 2

Erakorralised meetmed mõjutatud maakondade tootjaorganisatsioonide konkreetse probleemi lahendamiseks

1.   Liidu finantsabi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 punktis d osutatud ühisfondidele hõlmab ka toetust ühisfondi stardikapitali jaoks. See on ette nähtud tootjaliikmetele, hüvitamaks sissetuleku kaotust, mis on põhjustatud Halyomorpha halys’e tekitatud kahjust puu- ja köögiviljatoodangule artiklis 1 nimetatud maakondades.

2.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 2 teises lõigus osutatud liidu finantsabi ülempiiri, 4,6 % turustatud toodangu väärtusest, suurendatakse 0,4 % võrra ning kõnealusele 0,4 % vastavat summat kasutatakse kriisiennetus- ja -ohjemeetmete jaoks, et tulla toime Halyomorpha halys’e tekitatud kahjuga artiklis 1 nimetatud maakondades.

3.   Tootjaorganisatsiooni taotluse korral suurendatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikes 1 osutatud liidu finantsabi määra 50 %-lt 60 %-le Halyomorpha halys’e tõrjemeetmeteks artiklis 1 nimetatud maakondade tootjaorganisatsioonide rakenduskavades.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse ajavahemikul 1. jaanuar 2020 – 31. detsember 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. märts 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4).

2

---

| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/466,

30. märts 2020,

ajutiste meetmete kohta, mida rakendatakse inimeste, loomade ja taimede tervist ning loomade heaolu mõjutavate riskide ohjamiseks ajal, kui liikmesriikide kontrollisüsteemides esineb teatavaid tõsiseid koroonaviirushaigusega (COVID-19) seotud häireid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 141 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2017/625 on muu hulgas sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemist liikmesriikide pädevate asutuste poolt. Samuti antakse sellega komisjonile õigus võtta rakendusaktiga vastu asjakohased ajutised meetmed, mis on vajalikud muu hulgas inimeste, loomade ja taimede tervist ning loomade heaolu mõjutavate riskide ohjamiseks, kui on tõendeid, et liikmesriigi kontrollisüsteem on tõsiselt häiritud. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2017/625 on muu hulgas sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemist liikmesriikide pädevate asutuste poolt. Samuti antakse sellega komisjonile õigus võtta rakendusaktiga vastu asjakohased ajutised meetmed, mis on vajalikud muu hulgas inimeste, loomade ja taimede tervist ning loomade heaolu mõjutavate riskide ohjamiseks, kui on tõendeid, et liikmesriigi kontrollisüsteem on tõsiselt häiritud.

| (2) | Praegune koroonaviirushaigusega (COVID-19) seotud kriis kujutab endast erakordset ja enneolematut väljakutset liikmesriikide suutlikkusele viia täielikult läbi ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid kooskõlas ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

(2)

Praegune koroonaviirushaigusega (COVID-19) seotud kriis kujutab endast erakordset ja enneolematut väljakutset liikmesriikide suutlikkusele viia täielikult läbi ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid kooskõlas ELi õigusaktidega.

| (3) | Oma suunistes tervise kaitseks ning kaupade ja esmatähtsate teenuste kättesaadavuse tagamiseks ette nähtud piirihaldusmeetmete kohta (2) rõhutas komisjon, et praeguses olukorras ei tohiks see mõjutada ühtse turu sujuvat toimimist. Lisaks peaksid liikmesriigid jätkuvalt tagama kaupade ringluse. |
| --- | --- |

(3)

Oma suunistes tervise kaitseks ning kaupade ja esmatähtsate teenuste kättesaadavuse tagamiseks ette nähtud piirihaldusmeetmete kohta (2) rõhutas komisjon, et praeguses olukorras ei tohiks see mõjutada ühtse turu sujuvat toimimist. Lisaks peaksid liikmesriigid jätkuvalt tagama kaupade ringluse.

| (4) | Määruse (EL) 2017/625 kohaselt on liikmesriigid kohustatud looma kontrollisüsteemi, kuhu kuuluvad ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemiseks määratud pädevad asutused. Eelkõige peab pädevatel asutustel vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõike 1 punktile e olema piisav arv sobiva kvalifikatsiooniga kogenud töötajaid või olema võimalik sobiva kvalifikatsiooniga kogenud töötajaid rakendada, et ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid oleks võimalik läbi viia tõhusalt ja tulemuslikult. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2017/625 kohaselt on liikmesriigid kohustatud looma kontrollisüsteemi, kuhu kuuluvad ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemiseks määratud pädevad asutused. Eelkõige peab pädevatel asutustel vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõike 1 punktile e olema piisav arv sobiva kvalifikatsiooniga kogenud töötajaid või olema võimalik sobiva kvalifikatsiooniga kogenud töötajaid rakendada, et ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid oleks võimalik läbi viia tõhusalt ja tulemuslikult.

| (5) | Praeguse COVID-19ga seotud kriisi ajal on liikmesriigid inimeste tervise kaitseks kehtestanud oma elanikkonnale märkimisväärseid liikumispiiranguid. |
| --- | --- |

(5)

Praeguse COVID-19ga seotud kriisi ajal on liikmesriigid inimeste tervise kaitseks kehtestanud oma elanikkonnale märkimisväärseid liikumispiiranguid.

| (6) | Mitu liikmesriiki on komisjonile teatanud, et selliste liikumispiirangute tagajärjel on nende suutlikkus rakendada ametlikuks kontrolliks ja muudeks ametlikeks toiminguteks sobivaid töötajaid, nagu on nõutud määruses (EL) 2017/625, tõsiselt häiritud. |
| --- | --- |

(6)

Mitu liikmesriiki on komisjonile teatanud, et selliste liikumispiirangute tagajärjel on nende suutlikkus rakendada ametlikuks kontrolliks ja muudeks ametlikeks toiminguteks sobivaid töötajaid, nagu on nõutud määruses (EL) 2017/625, tõsiselt häiritud.

| (7) | Mitu liikmesriiki on teavitanud komisjoni konkreetselt sellise ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingutega seotud raskustest, mille puhul on vaja kontrollijate füüsilist kohalolekut. Esmajoones esineb raskusi seoses loomade kliinilise läbivaatusega, loomsete saaduste, taimede, taimsete saaduste ja mitteloomse toidu ja sööda teatavate kontrollidega ning liikmesriikide määratud ametlikes laborites proovide analüüsimisega. |
| --- | --- |

(7)

Mitu liikmesriiki on teavitanud komisjoni konkreetselt sellise ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingutega seotud raskustest, mille puhul on vaja kontrollijate füüsilist kohalolekut. Esmajoones esineb raskusi seoses loomade kliinilise läbivaatusega, loomsete saaduste, taimede, taimsete saaduste ja mitteloomse toidu ja sööda teatavate kontrollidega ning liikmesriikide määratud ametlikes laborites proovide analüüsimisega.

| (8) | Kooskõlas ühtsel turul elusloomade ja loomse paljundusmaterjaliga kauplemist reguleerivate ELi õigusaktidega, eelkõige nõukogu direktiividega 64/432/EMÜ, (3) 88/407/EMÜ, (4) 89/556/EMÜ, (5) 90/429/EMÜ, (6) 91/68/EMÜ, (7) 92/65/EMÜ, (8) 2006/88/EÜ, (9) 2009/156/EÜ (10) ja 2009/158/EÜ, (11) peavad loomade ja loomse paljundusmaterjali saadetistega kogu liikmesriikidevahelise veo ajal kaasas olema loomatervise sertifikaatide originaalid. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas ühtsel turul elusloomade ja loomse paljundusmaterjaliga kauplemist reguleerivate ELi õigusaktidega, eelkõige nõukogu direktiividega 64/432/EMÜ, (3) 88/407/EMÜ, (4) 89/556/EMÜ, (5) 90/429/EMÜ, (6) 91/68/EMÜ, (7) 92/65/EMÜ, (8) 2006/88/EÜ, (9) 2009/156/EÜ (10) ja 2009/158/EÜ, (11) peavad loomade ja loomse paljundusmaterjali saadetistega kogu liikmesriikidevahelise veo ajal kaasas olema loomatervise sertifikaatide originaalid.

| (9) | Samuti on mitu liikmesriiki komisjonile teada andnud, et praegu ei ole võimalik teha kooskõlas ELi õigusaktidega ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mille tulemusena allkirjastatakse ja antakse välja ametlike sertifikaatide ja ametlike kinnituste paberkandjal originaale, mis peaksid loomade ja loomse paljundusmaterjali saadetistega liikmesriikidevahelisel veol või nende liitu sisenemisel kaasas olema. |
| --- | --- |

(9)

Samuti on mitu liikmesriiki komisjonile teada andnud, et praegu ei ole võimalik teha kooskõlas ELi õigusaktidega ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mille tulemusena allkirjastatakse ja antakse välja ametlike sertifikaatide ja ametlike kinnituste paberkandjal originaale, mis peaksid loomade ja loomse paljundusmaterjali saadetistega liikmesriikidevahelisel veol või nende liitu sisenemisel kaasas olema.

| (10) | Seepärast tuleks ajutiselt lubada alternatiivi paberkandjal ametlike sertifikaatide ja kinnituste originaalide esitamisele, võttes arvesse komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/1715 (12) osutatud kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemi (TRACES) kasutamist registreeritud kasutajate poolt ning seda, et TRACESil ei ole praegu tehnilist võimekust väljastada elektroonilisi sertifikaate kooskõlas kõnealuse rakendusmäärusega. See alternatiiv ei tohiks piirata määruse (EL) 2017/625 kohast ettevõtjate kohustust esitada originaaldokumendid, kui see on tehniliselt teostatav. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks ajutiselt lubada alternatiivi paberkandjal ametlike sertifikaatide ja kinnituste originaalide esitamisele, võttes arvesse komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/1715 (12) osutatud kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemi (TRACES) kasutamist registreeritud kasutajate poolt ning seda, et TRACESil ei ole praegu tehnilist võimekust väljastada elektroonilisi sertifikaate kooskõlas kõnealuse rakendusmäärusega. See alternatiiv ei tohiks piirata määruse (EL) 2017/625 kohast ettevõtjate kohustust esitada originaaldokumendid, kui see on tehniliselt teostatav.

| (11) | Seda eriolukorda arvestades tuleks võtta meetmeid pädevate asutuste töötajate tervist oluliselt mõjutavate riskide vältimiseks, ilma et see takistaks loomadest, taimedest ja nendest saadud toodetest inimeste, loomade ja taimede tervisele tulenevate riskide ning loomade heaolu mõjutavate riskide ennetamist. Samal ajal tuleks tagada liidu toidutarneahelat käsitlevatele õigusaktidele tuginedes ühtse turu nõuetekohane toimimine. |
| --- | --- |

(11)

Seda eriolukorda arvestades tuleks võtta meetmeid pädevate asutuste töötajate tervist oluliselt mõjutavate riskide vältimiseks, ilma et see takistaks loomadest, taimedest ja nendest saadud toodetest inimeste, loomade ja taimede tervisele tulenevate riskide ning loomade heaolu mõjutavate riskide ennetamist. Samal ajal tuleks tagada liidu toidutarneahelat käsitlevatele õigusaktidele tuginedes ühtse turu nõuetekohane toimimine.

| (12) | Seepärast peaksid liikmesriigid, kellel on tõsiseid raskusi oma olemasolevate kontrollisüsteemide käitamisega, saama kohaldada käesolevas määruses sätestatud ajutisi meetmeid ulatuses, mis on vajalik nende kontrollisüsteemide tõsiste häiretega toimetulekuks. Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et võimalikult kiiresti parandada tõsised häired oma kontrollisüsteemides. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast peaksid liikmesriigid, kellel on tõsiseid raskusi oma olemasolevate kontrollisüsteemide käitamisega, saama kohaldada käesolevas määruses sätestatud ajutisi meetmeid ulatuses, mis on vajalik nende kontrollisüsteemide tõsiste häiretega toimetulekuks. Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et võimalikult kiiresti parandada tõsised häired oma kontrollisüsteemides.

| (13) | Käesolevas määruses sätestatud ajutisi meetmeid kohaldavad liikmesriigid peaksid sellest teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike ning samuti teavitama neid meetmetest, mis on võetud määruse (EL) 2017/625 kohase ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemisel tekkinud raskuste ületamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas määruses sätestatud ajutisi meetmeid kohaldavad liikmesriigid peaksid sellest teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike ning samuti teavitama neid meetmetest, mis on võetud määruse (EL) 2017/625 kohase ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemisel tekkinud raskuste ületamiseks.

| (14) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada kahe kuu jooksul, et hõlbustada ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute kavandamist ja tegemist COVID-19ga seotud kriisi ajal. Võttes arvesse mitmelt liikmesriigilt saadud teavet, mis viitab sellele, et ajutised meetmed tuleks sätestada otsekohe, jõustub käesolev määrus järgmisel päeval pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada kahe kuu jooksul, et hõlbustada ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute kavandamist ja tegemist COVID-19ga seotud kriisi ajal. Võttes arvesse mitmelt liikmesriigilt saadud teavet, mis viitab sellele, et ajutised meetmed tuleks sätestada otsekohe, jõustub käesolev määrus järgmisel päeval pärast selle avaldamist.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse ajutised meetmed, mis on vajalikud inimeste, loomade ja taimede tervist ning loomade heaolu mõjutavate riskide ohjamiseks, et leevendada liikmesriikide kontrollisüsteemide tõsiseid toimimishäireid COVID-19ga seotud kriisi ajal.

Artikkel 2

Liikmesriigid, kes soovivad kohaldada käesolevas määruses sätestatud ajutisi meetmeid, teavitavad sellest komisjoni ja teisi liikmesriike, samuti teavitavad nad neid meetmetest, mida on võetud määruse (EL) 2017/625 kohase ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemisel nendes liikmesriikides tekkinud raskuste ületamiseks.

Artikkel 3

Ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid võivad erandkorras teha üks või mitu füüsilist isikut, kes on selleks saanud pädevalt asutuselt eriloa oma kvalifikatsiooni, väljaõppe ja praktiliste kogemuste alusel, kes on mis tahes sidevahendi abil pädeva asutusega ühenduses ning kes peavad niisuguse ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemiseks järgima pädeva asutuse juhiseid. Need isikud peavad tegutsema erapooletult ning neil ei tohi olla huvide konflikti seoses nende tehtava ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingutega.

Artikkel 4

Ametliku sertifikaadi või ametliku kinnituse ametlikku kontrolli või sellise dokumendiga seotud muid ametlikke toiminguid võib erandkorras teha sellise sertifikaadi või kinnituse originaali elektroonilise koopiaga või sertifikaadi või kinnituse elektroonilise vormiga, mis on TRACESis täidetud ja esitatud, tingimusel et isik, kes peab ametliku sertifikaadi või ametliku kinnituse esitama, esitab pädevale asutusele kinnituse selle kohta, et ametliku sertifikaadi või ametliku kinnituse originaal esitatakse niipea, kui see on tehniliselt võimalik. Sellise ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemisel peab pädev asutus võtma arvesse asjaomaste loomade ja kaupade mittevastavuse riski ning varasemate ametlike kontrollide tulemusi, millega kontrolliti ettevõtjaid ja seda, kas nad täidavad määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõikes 2 osutatud norme.

Artikkel 5

Ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid võib erandkorras teha järgmiselt:

| a) | niisuguste analüüside, uuringute või diagnooside puhul, mis tuleb teha või panna ametlikus laboris, võib seda teha mis tahes labor, mille pädev asutus on ajutiselt selleks määranud; |
| --- | --- |

a)

niisuguste analüüside, uuringute või diagnooside puhul, mis tuleb teha või panna ametlikus laboris, võib seda teha mis tahes labor, mille pädev asutus on ajutiselt selleks määranud;

| b) | kättesaadavate kaugsidevahendite abil, kui määruse (EL) 2017/625 artiklis 14 osutatud ametlike kontrollide meetodid ja võtted eeldavad füüsilist kohtumist ettevõtjate ja nende töötajatega. |
| --- | --- |

b)

kättesaadavate kaugsidevahendite abil, kui määruse (EL) 2017/625 artiklis 14 osutatud ametlike kontrollide meetodid ja võtted eeldavad füüsilist kohtumist ettevõtjate ja nende töötajatega.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. juunini 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. märts 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

1

(2)  C(2020) 1753 final, 16. märts 2020.

2

(3)  Nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiiv 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64).

3

(4)  Nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiiv 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded (EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10).

4

(5)  Nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiiv 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/429/EMÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62).

6

(7)  Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/68/EMÜ ühendusesisest lammaste ja kitsedega kauplemist reguleerivate loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19).

7

(8)  Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiv 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).

8

(9)  Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavatel veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).

9

(10)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/156/EÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (ELT L 192, 23.7.2010, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (ELT L 343, 22.12.2009, lk 74).

11

(12)  Komisjoni 30. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1715, millega kehtestatakse ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi ja selle süsteemikomponentide toimimise eeskirjad (IMSOCi määrus) (ELT L 261, 14.10.2019, lk 37).

12

---

OTSUSED

| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/34

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/467,

25. märts 2020,

milles käsitletakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2020 kuni 31. juulini 2021 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplikke eraldisi ning muudetakse rakendusotsust C(2019) 2249 (final)

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1795 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (2) artikli 3 kohaselt peavad liikmesriigid, kes soovivad osaleda liidu haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima tarnimise toetuskavas (koolikava), esitama komisjonile iga aasta 31. jaanuariks järgmist õppeaastat käsitleva taotluse liidu toetuse saamiseks ning ajakohastama vajaduse korral jooksva õppeaastaga seotud taotlust liidu toetuse saamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (2) artikli 3 kohaselt peavad liikmesriigid, kes soovivad osaleda liidu haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima tarnimise toetuskavas (koolikava), esitama komisjonile iga aasta 31. jaanuariks järgmist õppeaastat käsitleva taotluse liidu toetuse saamiseks ning ajakohastama vajaduse korral jooksva õppeaastaga seotud taotlust liidu toetuse saamiseks.

| (2) | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 137 lõike 1 esimesele lõigule rakendatakse kohaldatava liidu õiguse alusel liidu mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) või varasemate finantsperspektiivide alusel võetud kohustusi 2019. ja 2020. aastal Ühendkuningriigi suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 137 lõike 1 esimesele lõigule rakendatakse kohaldatava liidu õiguse alusel liidu mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) või varasemate finantsperspektiivide alusel võetud kohustusi 2019. ja 2020. aastal Ühendkuningriigi suhtes.

| (3) | Selleks et tagada koolikava tulemuslik rakendamine, tuleks liidu toetuseraldiste kindlaks määramisel koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kavas osalevatele liikmesriikidele lähtuda nende riikide poolt liidu toetuse taotlustes esitatud summadest ning võtta arvesse liikmesriikide soovituslike eraldiste ülekandmist, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (3) artikli 23a lõike 4 punktis a. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada koolikava tulemuslik rakendamine, tuleks liidu toetuseraldiste kindlaks määramisel koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kavas osalevatele liikmesriikidele lähtuda nende riikide poolt liidu toetuse taotlustes esitatud summadest ning võtta arvesse liikmesriikide soovituslike eraldiste ülekandmist, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (3) artikli 23a lõike 4 punktis a.

| (4) | Kõik liikmesriigid on esitanud komisjonile oma taotlused, et saada ajavahemikul 1. augustist 2020 kuni 31. juulini 2021 liidu toetust, ning täpsustanud koolipuuvilja ja -köögivilja kava, koolipiima kava või mõlema kava raames taotletava toetuse summa. Belgia, Prantsusmaa, Küprose ja Rootsi taotletavate summade puhul on arvesse võetud soovituslike eraldiste ülekannet. |
| --- | --- |

(4)

Kõik liikmesriigid on esitanud komisjonile oma taotlused, et saada ajavahemikul 1. augustist 2020 kuni 31. juulini 2021 liidu toetust, ning täpsustanud koolipuuvilja ja -köögivilja kava, koolipiima kava või mõlema kava raames taotletava toetuse summa. Belgia, Prantsusmaa, Küprose ja Rootsi taotletavate summade puhul on arvesse võetud soovituslike eraldiste ülekannet.

| (5) | Selleks et olemasolevaid vahendeid võimalikult hästi ära kasutada, on asjakohane ette näha taotlemata liidu toetuse ümberjaotamine selliste koolikavas osalevate liikmesriikide vahel, kes teatasid komisjonile oma soovist kasutada täiendavate ressursside olemasolu korral rohkem vahendeid, kui neile liidu toetuse raames ette nähtud soovituslik eraldis hõlmab. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et olemasolevaid vahendeid võimalikult hästi ära kasutada, on asjakohane ette näha taotlemata liidu toetuse ümberjaotamine selliste koolikavas osalevate liikmesriikide vahel, kes teatasid komisjonile oma soovist kasutada täiendavate ressursside olemasolu korral rohkem vahendeid, kui neile liidu toetuse raames ette nähtud soovituslik eraldis hõlmab.

| (6) | Rootsi ja Ühendkuningriik taotlesid ajavahemikuks 1. augustist 2020 kuni 31. juulini 2021 liidu toetust vähem, kui neile koolipuuvilja ja -köögivilja ja/või koolipiima kava raames esialgselt eraldati. Bulgaaria, Tšehhi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia ja Rootsi teatasid soovist kasutada koolipuuvilja ja -köögivilja ja/või koolipiima kava raames soovituslikest eraldistest rohkem. |
| --- | --- |

(6)

Rootsi ja Ühendkuningriik taotlesid ajavahemikuks 1. augustist 2020 kuni 31. juulini 2021 liidu toetust vähem, kui neile koolipuuvilja ja -köögivilja ja/või koolipiima kava raames esialgselt eraldati. Bulgaaria, Tšehhi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia ja Rootsi teatasid soovist kasutada koolipuuvilja ja -köögivilja ja/või koolipiima kava raames soovituslikest eraldistest rohkem.

| (7) | Tuginedes liikmesriikide esitatud teabele, tuleks kindlaks määrata liidu toetuse lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikuks 1. augustist 2020 kuni 31. juulini 2021. |
| --- | --- |

(7)

Tuginedes liikmesriikide esitatud teabele, tuleks kindlaks määrata liidu toetuse lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikuks 1. augustist 2020 kuni 31. juulini 2021.

| (8) | Komisjoni rakendusotsuses C(2019) 2249 (final) (4) on kindlaks määratud koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames antava liidu toetuse lõplikud eraldised koolikavas osalevatele liikmesriikidele ajavahemikuks 1. augustist 2019 kuni 31. juulini 2020. Mõni liikmesriik ajakohastas käesoleva õppeaasta kohta esitatud taotlust liidu toetuse saamiseks. Saksamaa, Hispaania, Luksemburg, Madalmaad ja Austria teatasid, et nad on koolipuuvilja ja -köögivilja kava raames neile eraldatud lõplikke summasid ning koolipiima kava raames neile eraldatud lõplikke summasid üle kandnud. Belgia, Madalmaad ja Portugal taotlesid väiksemat toetust, kui koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava lõplike eraldistena ette oli nähtud. Tšehhi, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Austria, Rumeenia ja Slovakkia teatasid soovist kasutada koolipuuvilja ja -köögivilja ja/või koolipiima kava raames lõplikest eraldistest rohkem. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni rakendusotsuses C(2019) 2249 (final) (4) on kindlaks määratud koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames antava liidu toetuse lõplikud eraldised koolikavas osalevatele liikmesriikidele ajavahemikuks 1. augustist 2019 kuni 31. juulini 2020. Mõni liikmesriik ajakohastas käesoleva õppeaasta kohta esitatud taotlust liidu toetuse saamiseks. Saksamaa, Hispaania, Luksemburg, Madalmaad ja Austria teatasid, et nad on koolipuuvilja ja -köögivilja kava raames neile eraldatud lõplikke summasid ning koolipiima kava raames neile eraldatud lõplikke summasid üle kandnud. Belgia, Madalmaad ja Portugal taotlesid väiksemat toetust, kui koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava lõplike eraldistena ette oli nähtud. Tšehhi, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Austria, Rumeenia ja Slovakkia teatasid soovist kasutada koolipuuvilja ja -köögivilja ja/või koolipiima kava raames lõplikest eraldistest rohkem.

| (9) | Liikmesriikide esitatud teabe põhjal tuleks rakendusotsust C(2019) 2249 (final) muuta. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikide esitatud teabe põhjal tuleks rakendusotsust C(2019) 2249 (final) muuta.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu toetuse lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kavas osalevatele liikmesriikidele ajavahemikuks 1. augustist 2020 kuni 31. juulini 2021 on esitatud I lisas.

Artikkel 2

Rakendusotsuse C(2019) 2249 (final) I lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. märts 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/39, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaldamise eeskirjad seoses liidu toetusega, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ja piima tarnimiseks (ELT L 5, 10.1.2017, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

3

(4)  Komisjoni 27. märtsi 2019. aasta rakendusotsus C(2019) 2249 (final), milles käsitletakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2019 kuni 31. juulini 2020 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplikke eraldisi ning muudetakse rakendusotsust C(2018) 1762 (final).

4

---

I LISA

2020/2021. õppeaasta

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja jaoks | Lõplikud eraldised koolipiima jaoks |
| Belgia | 3 405 459 | 1 613 200 |
| Bulgaaria | 2 562 226 | 1 145 871 |
| Tšehhi | 3 918 810 | 1 813 713 |
| Taani | 2 249 220 | 1 578 867 |
| Saksamaa | 24 582 347 | 10 712 157 |
| Eesti | 542 176 | 727 890 |
| Iirimaa | 2 238 463 | 1 029 094 |
| Kreeka | 3 218 885 | 1 550 685 |
| Hispaania | 16 237 995 | 6 302 784 |
| Prantsusmaa | 17 990 469 | 17 123 194 |
| Horvaatia | 1 636 896 | 874 426 |
| Itaalia | 20 493 267 | 9 016 105 |
| Küpros | 390 044 | 400 177 |
| Läti | 769 194 | 736 593 |
| Leedu | 1 089 604 | 1 082 982 |
| Luksemburg | 333 895 | 204 752 |
| Ungari | 3 666 098 | 1 927 193 |
| Malta | 319 478 | 200 892 |
| Madalmaad | 6 683 866 | 2 401 061 |
| Austria | 2 796 946 | 1 250 119 |
| Poola | 14 394 215 | 10 941 915 |
| Portugal | 3 283 397 | 2 220 981 |
| Rumeenia | 7 866 848 | 10 771 254 |
| Sloveenia | 701 580 | 359 649 |
| Slovakkia | 2 098 537 | 1 004 766 |
| Soome | 1 599 047 | 3 824 689 |
| Rootsi | 0 | 9 217 369 |
| Ühendkuningriik | 0 | 4 898 661 |
| Kokku | 145 068 962 | 104 931 038 |

(eurodes)

Liikmesriik

Lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja jaoks

Lõplikud eraldised koolipiima jaoks

Belgia

3 405 459

1 613 200

Bulgaaria

2 562 226

1 145 871

Tšehhi

3 918 810

1 813 713

Taani

2 249 220

1 578 867

Saksamaa

24 582 347

10 712 157

Eesti

542 176

727 890

Iirimaa

2 238 463

1 029 094

Kreeka

3 218 885

1 550 685

Hispaania

16 237 995

6 302 784

Prantsusmaa

17 990 469

17 123 194

Horvaatia

1 636 896

874 426

Itaalia

20 493 267

9 016 105

Küpros

390 044

400 177

Läti

769 194

736 593

Leedu

1 089 604

1 082 982

Luksemburg

333 895

204 752

Ungari

3 666 098

1 927 193

Malta

319 478

200 892

Madalmaad

6 683 866

2 401 061

Austria

2 796 946

1 250 119

Poola

14 394 215

10 941 915

Portugal

3 283 397

2 220 981

Rumeenia

7 866 848

10 771 254

Sloveenia

701 580

359 649

Slovakkia

2 098 537

1 004 766

Soome

1 599 047

3 824 689

Rootsi

0

9 217 369

Ühendkuningriik

0

4 898 661

Kokku

145 068 962

104 931 038

---

II LISA

„I LISA

2019/2020. õppeaasta

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja jaoks | Lõplikud eraldised koolipiima jaoks |
| Belgia | 2 506 459 | 855 200 |
| Bulgaaria | 2 592 914 | 1 156 473 |
| Tšehhi | 4 163 260 | 2 103 744 |
| Taani | 1 807 661 | 1 460 645 |
| Saksamaa | 26 436 867 | 10 437 134 |
| Eesti | 573 599 | 765 332 |
| Iirimaa | 2 266 887 | 1 201 217 |
| Kreeka | 3 218 885 | 1 550 685 |
| Hispaania | 17 454 573 | 6 136 910 |
| Prantsusmaa | 17 990 469 | 17 123 194 |
| Horvaatia | 1 660 486 | 800 354 |
| Itaalia | 20 811 379 | 9 120 871 |
| Küpros | 390 044 | 400 177 |
| Läti | 814 976 | 788 002 |
| Leedu | 1 144 738 | 1 150 401 |
| Luksemburg | 381 828 | 165 000 |
| Ungari | 3 886 202 | 2 171 100 |
| Malta | 296 797 | 211 122 |
| Madalmaad | 7 255 860 | 1 320 848 |
| Austria | 3 116 669 | 1 113 019 |
| Poola | 14 579 625 | 11 005 606 |
| Portugal | 1 553 912 | 2 151 570 |
| Rumeenia | 6 866 848 | 11 301 317 |
| Sloveenia | 708 635 | 362 276 |
| Slovakkia | 2 206 132 | 1 140 984 |
| Soome | 1 599 047 | 3 824 689 |
| Rootsi | 0 | 8 998 717 |
| Ühendkuningriik | 0 | 4 898 661 |
| Kokku | 146 284 753 | 103 715 247 |

(eurodes)

Liikmesriik

Lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja jaoks

Lõplikud eraldised koolipiima jaoks

Belgia

2 506 459

855 200

Bulgaaria

2 592 914

1 156 473

Tšehhi

4 163 260

2 103 744

Taani

1 807 661

1 460 645

Saksamaa

26 436 867

10 437 134

Eesti

573 599

765 332

Iirimaa

2 266 887

1 201 217

Kreeka

3 218 885

1 550 685

Hispaania

17 454 573

6 136 910

Prantsusmaa

17 990 469

17 123 194

Horvaatia

1 660 486

800 354

Itaalia

20 811 379

9 120 871

Küpros

390 044

400 177

Läti

814 976

788 002

Leedu

1 144 738

1 150 401

Luksemburg

381 828

165 000

Ungari

3 886 202

2 171 100

Malta

296 797

211 122

Madalmaad

7 255 860

1 320 848

Austria

3 116 669

1 113 019

Poola

14 579 625

11 005 606

Portugal

1 553 912

2 151 570

Rumeenia

6 866 848

11 301 317

Sloveenia

708 635

362 276

Slovakkia

2 206 132

1 140 984

Soome

1 599 047

3 824 689

Rootsi

0

8 998 717

Ühendkuningriik

0

4 898 661

Kokku

146 284 753

103 715 247

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/38

---

HAIGUSTE ENNETAMISE JA TÕRJE EUROOPA KESKUSE HALDUSNÕUKOGU OTSUS,

9. september 2019,

sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse tegevuse raames

HAIGUSTE ENNETAMISE JA TÕRJE EUROOPA KESKUSE (edaspidi „ECDC“) HALDUSNÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ, (1) eriti selle artiklit 25,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus, (2) eriti selle artikli 20 lõiget 4,

võttes arvesse ECDC haldusnõukogu kodukorda, eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 22. juuli 2019. aasta arvamust ja Euroopa Andmekaitseinspektori suuniseid uue määruse artikli 25 ja sise-eeskirjade kohta,

olles konsulteerinud personalikomiteega ning arvestades järgmist:

| (1) | ECDC tegutseb kooskõlas määrusega (EÜ) nr 851/2004. |
| --- | --- |

(1)

ECDC tegutseb kooskõlas määrusega (EÜ) nr 851/2004.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikega 1 peaksid määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning artikli 4 kohaldamise piirangud, kui selle sätted vastavad artiklites 14–22 sätestatud õigustele ja kohustustele, põhinema ECDC vastu võetud sise-eeskirjadel, kui need ei põhine aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidel. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikega 1 peaksid määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning artikli 4 kohaldamise piirangud, kui selle sätted vastavad artiklites 14–22 sätestatud õigustele ja kohustustele, põhinema ECDC vastu võetud sise-eeskirjadel, kui need ei põhine aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidel.

| (3) | Neid sise-eeskirju, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise sätteid, ei tohiks kohaldada, kui andmesubjektide õiguste piiramine on sätestatud aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktis. |
| --- | --- |

(3)

Neid sise-eeskirju, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise sätteid, ei tohiks kohaldada, kui andmesubjektide õiguste piiramine on sätestatud aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktis.

| (4) | Täites oma kohustusi seoses andmesubjekti õigustega määruse (EL) 2018/1725 alusel, peab ECDC kaaluma, kas mõni määruses sätestatud eranditest on kohaldatav. |
| --- | --- |

(4)

Täites oma kohustusi seoses andmesubjekti õigustega määruse (EL) 2018/1725 alusel, peab ECDC kaaluma, kas mõni määruses sätestatud eranditest on kohaldatav.

| (5) | ECDC võib oma haldustegevuse raames läbi viia haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetlusi, OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoiminguid, menetleda rikkumisest teatamise juhtumeid, ahistamisjuhtumite (ametlikke ja mitteametlikke) menetlusi ning asutusesiseseid ja -väliseid kaebusi, korraldada siseauditeid, töödelda ECDC töötajate terviseandmeid, viia läbi andmekaitseametniku uurimisi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2 ning teha asutusesiseseid (IT-)turbekontrolle. |
| --- | --- |

(5)

ECDC võib oma haldustegevuse raames läbi viia haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetlusi, OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoiminguid, menetleda rikkumisest teatamise juhtumeid, ahistamisjuhtumite (ametlikke ja mitteametlikke) menetlusi ning asutusesiseseid ja -väliseid kaebusi, korraldada siseauditeid, töödelda ECDC töötajate terviseandmeid, viia läbi andmekaitseametniku uurimisi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2 ning teha asutusesiseseid (IT-)turbekontrolle.

| (6) | ECDC töötleb isikuandmete eri kategooriaid, sealhulgas nn kindlaid andmeid (objektiivsed andmed, näiteks identifitseerimisandmed, kontaktandmed, kutsetegevuse andmed, haldusandmed, konkreetsetest allikatest saadud andmed, elektroonilise side andmed ja liiklusandmed) ja/või nn pehmeid andmeid (juhtumiga seotud subjektiivsed andmed, näiteks õiguslikud põhjendused, käitumisteave, hindamised, andmed tegevuse ja käitumise kohta ning andmed, mis on seotud või ilmnenud seoses menetluse või toimingu reguleerimisesemega). |
| --- | --- |

(6)

ECDC töötleb isikuandmete eri kategooriaid, sealhulgas nn kindlaid andmeid (objektiivsed andmed, näiteks identifitseerimisandmed, kontaktandmed, kutsetegevuse andmed, haldusandmed, konkreetsetest allikatest saadud andmed, elektroonilise side andmed ja liiklusandmed) ja/või nn pehmeid andmeid (juhtumiga seotud subjektiivsed andmed, näiteks õiguslikud põhjendused, käitumisteave, hindamised, andmed tegevuse ja käitumise kohta ning andmed, mis on seotud või ilmnenud seoses menetluse või toimingu reguleerimisesemega).

| (7) | ECDC, keda esindab tegevdirektor, tegutseb vastutava töötlejana olenemata vastutava töötleja rolli edasisest delegeerimisest ECDC-s, et kajastada konkreetsete isikuandmete töötlustoimingutega seotud tegevuskohustusi. |
| --- | --- |

(7)

ECDC, keda esindab tegevdirektor, tegutseb vastutava töötlejana olenemata vastutava töötleja rolli edasisest delegeerimisest ECDC-s, et kajastada konkreetsete isikuandmete töötlustoimingutega seotud tegevuskohustusi.

| (8) | Isikuandmeid säilitatakse turvaliselt elektroonilises keskkonnas või paberil, mis aitab ära hoida ebaseaduslikku juurdepääsu või andmete edastamist isikutele, kellel puudub teadmisvajadus. Töödeldud isikuandmeid ei säilitata kauem, kui on vaja ja asjakohane eesmärgil, milleks andmeid töödeldakse, ning isikuandmete kaitse teadetes, privaatsusteadetes või ECDC dokumentides määratud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Isikuandmeid säilitatakse turvaliselt elektroonilises keskkonnas või paberil, mis aitab ära hoida ebaseaduslikku juurdepääsu või andmete edastamist isikutele, kellel puudub teadmisvajadus. Töödeldud isikuandmeid ei säilitata kauem, kui on vaja ja asjakohane eesmärgil, milleks andmeid töödeldakse, ning isikuandmete kaitse teadetes, privaatsusteadetes või ECDC dokumentides määratud ajavahemiku jooksul.

| (9) | Sise-eeskirju peaks kohaldama kõigile andmetöötlustoimingutele, mida ECDC teeb haldusjuurdlustes, distsiplinaarmenetlustes, OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingutes, rikkumisest teatamise menetlustes, ahistamisjuhtumite (ametlikes ja mitteametlikes) menetlustes, asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlustes, siseauditites, andmekaitseametniku uurimistes kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2, (IT-)turbekontrollides, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU) ja seoses töötajate isiklike toimikute käsitlemisega. |
| --- | --- |

(9)

Sise-eeskirju peaks kohaldama kõigile andmetöötlustoimingutele, mida ECDC teeb haldusjuurdlustes, distsiplinaarmenetlustes, OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingutes, rikkumisest teatamise menetlustes, ahistamisjuhtumite (ametlikes ja mitteametlikes) menetlustes, asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlustes, siseauditites, andmekaitseametniku uurimistes kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2, (IT-)turbekontrollides, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU) ja seoses töötajate isiklike toimikute käsitlemisega.

| (10) | Neid peaks kohaldama andmetöötlustoimingute suhtes, mida tehakse enne eespool nimetatud menetluste algust, nende ajal ning menetlustulemuste järelmeetmete kontrollimisel. Samuti peaks see hõlmama abi ja koostööd, mida ECDC pakub riiklikele ametiasutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele väljaspool oma haldusjuurdlusi. |
| --- | --- |

(10)

Neid peaks kohaldama andmetöötlustoimingute suhtes, mida tehakse enne eespool nimetatud menetluste algust, nende ajal ning menetlustulemuste järelmeetmete kontrollimisel. Samuti peaks see hõlmama abi ja koostööd, mida ECDC pakub riiklikele ametiasutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele väljaspool oma haldusjuurdlusi.

| (11) | Sise-eeskirjade kohaldamise juhtudel peab ECDC põhjendama, miks on piirangud demokraatlikus ühiskonnas proportsionaalsed ja rangelt vajalikud, ning järgima põhiõiguste ja-vabaduste põhiolemust. |
| --- | --- |

(11)

Sise-eeskirjade kohaldamise juhtudel peab ECDC põhjendama, miks on piirangud demokraatlikus ühiskonnas proportsionaalsed ja rangelt vajalikud, ning järgima põhiõiguste ja-vabaduste põhiolemust.

| (12) | Selle raames on ECDC kohustatud eespool nimetatud menetlustes järgima nii palju kui võimalik andmesubjektide põhiõigusi, eelkõige neid, mis on seotud õigusega saada teavet, tutvuda andmetega, õigusega andmete parandamisele, kustutamisele, töötlemise piiramisele, andmesubjekti õigusega isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamisele ning side konfidentsiaalsusele, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1725. |
| --- | --- |

(12)

Selle raames on ECDC kohustatud eespool nimetatud menetlustes järgima nii palju kui võimalik andmesubjektide põhiõigusi, eelkõige neid, mis on seotud õigusega saada teavet, tutvuda andmetega, õigusega andmete parandamisele, kustutamisele, töötlemise piiramisele, andmesubjekti õigusega isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamisele ning side konfidentsiaalsusele, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1725.

| (13) | ECDC võib siiski olla kohustatud piirama andmesubjektile esitatavat teavet ja muid andmesubjekti õigusi, et kaitsta eelkõige oma juurdlusmenetlusi, muude ametiasutuste juurdlusi ja menetlusi ning oma juurdluste ja muude menetlustega seotud isikute õigusi. |
| --- | --- |

(13)

ECDC võib siiski olla kohustatud piirama andmesubjektile esitatavat teavet ja muid andmesubjekti õigusi, et kaitsta eelkõige oma juurdlusmenetlusi, muude ametiasutuste juurdlusi ja menetlusi ning oma juurdluste ja muude menetlustega seotud isikute õigusi.

| (14) | ECDC võib seega teavet piirata eesmärgiga kaitsta juurdlust ning muude andmesubjektide põhiõigusi- ja vabadusi. |
| --- | --- |

(14)

ECDC võib seega teavet piirata eesmärgiga kaitsta juurdlust ning muude andmesubjektide põhiõigusi- ja vabadusi.

| (15) | ECDC peaks regulaarselt kontrollima, et piiramist õigustavad tingimused kehtivad, ning tühistama piirangu, kui need enam ei kehti. |
| --- | --- |

(15)

ECDC peaks regulaarselt kontrollima, et piiramist õigustavad tingimused kehtivad, ning tühistama piirangu, kui need enam ei kehti.

| (16) | Vastutav töötleja peaks edasilükkamisel ja läbivaatamiste ajal teavitama andmekaitseametnikku, |
| --- | --- |

(16)

Vastutav töötleja peaks edasilükkamisel ja läbivaatamiste ajal teavitama andmekaitseametnikku,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas otsuses sätestatakse eeskirjad seoses tingimustega, mille alusel võib ECDC lõikes 2 sätestatud menetluste raames piirata kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 25 selle artiklites 14–21, 35 ja 36 ning artiklis 4 sätestatud õiguste kohaldamist.

2.   ECDC haldustegevuse raames kohaldatakse käesolevat otsust isikuandmete töötlustoimingutele, mida ECDC teeb järgmisel eesmärgil: haldusjuurdluste, distsiplinaarmenetluste, OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingute läbiviimine, rikkumisest teatamise menetlemine, (ametlikud ja mitteametlikud) ahistamisjuhtumite menetlused, asutusesiseste ja - väliste kaebuste menetlemine, siseauditite tegemine, andmekaitseametniku kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2 tehtavad uurimised ning (IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (näiteks CERT-EU) ja seoses töötajate isiklike toimikute käsitlemisega (kui need võivad sisaldada psühhiaatrilist või psühholoogilist laadi andmeid).

3.   Nimetatud andmete kategooriad on nn kindlad andmed (objektiivsed andmed, näiteks identifitseerimisandmed, kontaktandmed, kutsetegevuse andmed, haldusandmed, konkreetsetest allikatest saadud andmed, elektroonilise side andmed ja liikluseandmed) ja/või nn pehmed andmed (juhtumiga seotud subjektiivsed andmed, näiteks õiguslikud põhjendused, käitumisteave, hindamised, andmed tegevuse ja käitumise kohta ning andmed, mis on seotud või ilmnenud seoses menetluse või toimingu reguleerimisesemega).

4.   Täites oma kohustusi seoses andmesubjekti õigustega määruse (EL) 2018/1725 alusel, peab ECDC kaaluma, kas mõni määruses sätestatud eranditest on kohaldatav.

5.   Käesolevas otsuses sätestatud tingimuste alusel võib kohaldada piiranguid järgmistele õigustele: andmesubjekti õigus teabele, õigus tutvuda andmetega ning õigus nõuda andmete parandamist, kustutamist, andmete töötlemise piiramist, andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamist ning side konfidentsiaalsust.

Artikkel 2

Vastutava töötleja ja kaitsemeetmete määratlus

1.   Andmetega seotud rikkumiste, lekete või volitamata avalikustamise vältimiseks kehtestatud kaitsemeetmed on järgmised:

| a) | paberdokumente säilitatakse turvakappides ning neile on juurdepääs üksnes volitatud isikutel; |
| --- | --- |

a)

paberdokumente säilitatakse turvakappides ning neile on juurdepääs üksnes volitatud isikutel;

| b) | kõiki elektroonilisi andmeid säilitatakse turvaliselt IT-rakendustes vastavalt ECDC turbestandarditele ning elektroonilistes erikaustades, millele on juurdepääs üksnes volitatud isikutel. Asjakohased juurdepääsutasemed määratakse individuaalselt; |
| --- | --- |

b)

kõiki elektroonilisi andmeid säilitatakse turvaliselt IT-rakendustes vastavalt ECDC turbestandarditele ning elektroonilistes erikaustades, millele on juurdepääs üksnes volitatud isikutel. Asjakohased juurdepääsutasemed määratakse individuaalselt;

| c) | andmebaas on salasõnaga kaitstud ja juurdepääsetav ainult volitatud kasutajatele. E-dokumente hoitakse turvaliselt, et kaitsta nendes sisalduvate andmete konfidentsiaalsust ja privaatsust; |
| --- | --- |

c)

andmebaas on salasõnaga kaitstud ja juurdepääsetav ainult volitatud kasutajatele. E-dokumente hoitakse turvaliselt, et kaitsta nendes sisalduvate andmete konfidentsiaalsust ja privaatsust;

| d) | kõigil isikutel, kellel on juurdepääs andmetele, on konfidentsiaalsuskohustus või kohustus järgida konfidentsiaalsuslepingu sätteid. |
| --- | --- |

d)

kõigil isikutel, kellel on juurdepääs andmetele, on konfidentsiaalsuskohustus või kohustus järgida konfidentsiaalsuslepingu sätteid.

2.   Andmetöötlustoimingute vastutav töötleja on ECDC, keda esindab direktor, kes võib vastutava töötleja ülesande delegeerida. Andmesubjekte teavitatakse delegeeritud vastutavast töötlejast ECDC veebilehel ja/või sisevõrgus avaldatud isikuandmete kaitse teadete või dokumentide kaudu.

3.   Artikli 1 lõikes 3 nimetatud isikuandmete säilitamisperiood ei tohi olla pikem kui on vaja ja asjakohane eesmärgil, milleks andmeid töödeldakse. Ühelgi juhul ei tohi see olla pikem kui artikli 5 lõikes 1 nimetatud isikuandmete kaitse teadetes, privaatsusteadetes või dokumentides täpsustatud säilitamisperiood.

4.   Kui ECDC kaalub piirangu kohaldamist, arvestatakse riski andmesubjekti õigustele ja vabadustele, eriti riski muude andmesubjektide õigustele ja vabadustele, ning ECDC juurdluste või menetluste mõju tühistamise riski, näiteks seoses asitõendite hävitamisega. Riskid andmesubjektide õigustele ja vabadustele on seotud peamiselt, ent mitte ainult, maine kahjustamise riskiga ning kaitse ja ärakuulamise õiguse kahjustamise riskiga.

Artikkel 3

Piirangud

1.   ECDC kohaldab piiranguid üksnes selleks, et tagada:

| a) | süütegude tõkestamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine, sealhulgas kaitse avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest ja nende ennetamine; |
| --- | --- |

a)

süütegude tõkestamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine, sealhulgas kaitse avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest ja nende ennetamine;

| b) | liidu institutsioonide ja organite sisejulgeolek, sealhulgas nende elektroonilise side võrgustike julgeolek; |
| --- | --- |

b)

liidu institutsioonide ja organite sisejulgeolek, sealhulgas nende elektroonilise side võrgustike julgeolek;

| c) | reguleeritud kutsealade ametieetika rikkumiste ennetamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine; |
| --- | --- |

c)

reguleeritud kutsealade ametieetika rikkumiste ennetamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine;

| d) | jälgimine, kontrollimine või regulatiivsete ülesannete täitmine, isegi harvadel juhtudel, kui see seotud avaliku võimu teostamisega punktis a nimetatud juhtudel; |
| --- | --- |

d)

jälgimine, kontrollimine või regulatiivsete ülesannete täitmine, isegi harvadel juhtudel, kui see seotud avaliku võimu teostamisega punktis a nimetatud juhtudel;

| e) | andmesubjekti kaitse või muude isikute õiguste ja vabaduste kaitse. |
| --- | --- |

e)

andmesubjekti kaitse või muude isikute õiguste ja vabaduste kaitse.

2.   Eespool lõikes 1 kirjeldatud eesmärkide konkreetsel kohaldamisel võib ECDC kohaldada piiranguid seoses komisjoni talituste või muude liidu institutsioonide, organite ja asutuste, liikmesriikide või kolmandate riikide pädevate asutustega või rahvusvaheliste organisatsioonidega vahetatud isikuandmetega järgmistel juhtudel:

| a) | kui nende õiguste järgimist ja kohustuste täitmist võiksid piirata muud komisjoni talitused või muud liidu institutsioonid, organid ja asutused määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 nimetatud muude õigusaktide alusel või kooskõlas kõnealuse määruse IX peatükiga või muude liidu institutsioonide, organite ja asutuste asutamisaktidega; |
| --- | --- |

a)

kui nende õiguste järgimist ja kohustuste täitmist võiksid piirata muud komisjoni talitused või muud liidu institutsioonid, organid ja asutused määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 nimetatud muude õigusaktide alusel või kooskõlas kõnealuse määruse IX peatükiga või muude liidu institutsioonide, organite ja asutuste asutamisaktidega;

| b) | kui nende õiguste järgimist ja kohustuste täitmist võiksid piirata liikmesriikide pädevad asutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (3) artiklis 23 viidatud õigusaktide alusel või selliste meetmete alusel, millega võetakse liikmesriigi õigusesse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (4) artikli 13 lõige 3, artikli 15 lõige 3 või artikli 16 lõige 3; |
| --- | --- |

b)

kui nende õiguste järgimist ja kohustuste täitmist võiksid piirata liikmesriikide pädevad asutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (3) artiklis 23 viidatud õigusaktide alusel või selliste meetmete alusel, millega võetakse liikmesriigi õigusesse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (4) artikli 13 lõige 3, artikli 15 lõige 3 või artikli 16 lõige 3;

| c) | kui nende õiguste järgimine ja kohustuste täitmine võiks kahjustada ECDC koostööd kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega tema ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

c)

kui nende õiguste järgimine ja kohustuste täitmine võiks kahjustada ECDC koostööd kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega tema ülesannete täitmisel.

Enne esimese lõigu punktides a ja b viidatud asjaoludel piirangute kohaldamist konsulteerib ECDC asjaomaste komisjoni talituste, liidu institutsioonide, organite või asutuste või liikmesriikide pädevate asutustega, välja arvatud juhul, kui ECDC jaoks on selge, et piirangu kohaldamine on ette nähtud mõne neis punktides nimetatud õigusaktiga.

3.   Kõik piirangud peavad olema vajalikud ja proportsionaalsed, võttes arvesse riski andmesubjektide õigustele ja vabadustele, ning järgima põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemust demokraatlikus ühiskonnas.

4.   Kui piirangu kohaldamist kaalutakse, tehakse praeguste eeskirjade alusel vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontroll. See dokumenteeritakse sisehindamisteate abil aruandluskohustuse eesmärkidel igal üksikjuhul eraldi.

5.   Piirangud tühistatakse kohe, kui nende aluseks olnud tingimused enam ei kehti. Eelkõige tehakse seda siis, kui leitakse, et piiratud õiguse piiratud õiguse kasutamine ei tühistaks enam kehtestatud piirangu mõju ega kahjustaks muude andmesubjektide õigusi või vabadusi.

Artikkel 4

Läbivaatamine andmekaitseametniku poolt

1.   ECDC teavitab põhjendamatu viivituseta oma andmekaitseametnikku, kui vastutav töötleja piirab kooskõlas käesoleva otsusega andmesubjektide õiguste kohaldamist või pikendab piirangu kehtivust. Vastutav töötleja annab andmekaitseametnikule juurdepääsu piirangu vajalikkust ja proportsionaalsust hindavale dokumendile ning dokumenteerib dokumendis andmekaitseametniku teavitamise kuupäeva.

2.   Andmekaitseametnik võib esitada vastutavale töötlejale kirjaliku taotluse piirangute kohaldamise läbivaatamiseks. Vastutav töötleja teavitab andmekaitseametnikku kirjalikult taotletud läbivaatamise tulemustest.

3.   Vastutav töötleja teavitab andmekaitseametnikku, kui piirangud tühistatakse.

Artikkel 5

Andmesubjekti teavitamine

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses ette nähtud tingimustel võib vastutav töötleja piirata õigust teabele järgmiste andmetöötlustoimingute kontekstis:

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine;

| b) | OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud; |
| --- | --- |

b)

OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud;

| c) | rikkumisest teatamise menetlused; |
| --- | --- |

c)

rikkumisest teatamise menetlused;

| d) | (ametlikud ja mitteametlikud) ahistamisjuhtumite menetlused; |
| --- | --- |

d)

(ametlikud ja mitteametlikud) ahistamisjuhtumite menetlused;

| e) | asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine; |
| --- | --- |

e)

asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine;

| f) | siseauditid; |
| --- | --- |

f)

siseauditid;

| g) | andmekaitseametniku uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2; |
| --- | --- |

g)

andmekaitseametniku uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2;

| h) | (IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (näiteks CERT-EU). |
| --- | --- |

h)

(IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (näiteks CERT-EU).

ECDC lisab määruse (EL) 2018/1725 artikli 31 tähenduses isikuandmete kaitse teadetesse, privaatsusteadetesse või dokumentidesse, mis on avaldatud tema veebilehel ja/või sisevõrgus ja millega teavitatakse andmesubjekte nende õiguste kohta asjaomase menetluse raames, teabe, mis on seotud nimetatud õiguste võimaliku piiramisega. Teabes kirjeldatakse seda, mis õigusi võidakse piirata, piirangu põhjusi ja võimalikku kestust.

2.   Ilma et see piiraks lõike 3 sätteid, teavitab ECDC, kui see on proportsionaalne, põhjendamatu viivituseta ja kirjalikult individuaalselt kõiki andmesubjekte, keda peetakse konkreetses andmetöötlustoimingus asjaomasteks isikuteks, nende õigustest seoses praeguste või tulevaste piirangutega.

3.   Kui ECDC piirab täielikult või osaliselt andmesubjektide teavitamist lõike 2 alusel, registreerib ta piirangu kehtestamise põhjused ning õigusliku aluse kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 3, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hinnangu.

Dokumenteeritud teave ning (kui asjakohane) ka faktilisi ja õiguslikke asjaolusid sisaldavad tõendavad dokumendid registreeritakse. Nõudmisel tehakse need kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile.

4.   Lõikes 3 nimetatud piirangut kohaldatakse seni, kuni kehtivad selle kehtestamise põhjused.

Kui piirangu põhjused enam ei kehti, teatab ECDC andmesubjektile piirangu kohaldamise peamised põhjused. Samal ajal teavitab ECDC andmesubjekti õigusest esitada millal tahes kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda õiguskaitse saamiseks Euroopa Liidu Kohtusse.

ECDC vaatab piirangu kohaldamise läbi iga kuue kuu tagant alates selle vastuvõtmisest ning asjaomase juurdluse, menetluse või uurimise lõpetamisel. Pärast seda hindab vastutav töötleja iga kuue kuu tagant piirangu kohaldamise vajalikkust.

Artikkel 6

Andmesubjekti õigus tutvuda andmetega

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses ette nähtud tingimustel võib vastutav töötleja piirata õigust tutvuda andmetega järgmiste andmetöötlustoimingute kontekstis, kui see on vajalik ja proportsionaalne:

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine;

| b) | OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud; |
| --- | --- |

b)

OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud;

| c) | rikkumisest teatamise menetlused; |
| --- | --- |

c)

rikkumisest teatamise menetlused;

| d) | (ametlikud ja mitteametlikud) ahistamisjuhtumite menetlused; |
| --- | --- |

d)

(ametlikud ja mitteametlikud) ahistamisjuhtumite menetlused;

| e) | asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine; |
| --- | --- |

e)

asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine;

| f) | siseauditid; |
| --- | --- |

f)

siseauditid;

| g) | andmekaitseametniku uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2; |
| --- | --- |

g)

andmekaitseametniku uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2;

| h) | (IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (näiteks CERT-EU); |
| --- | --- |

h)

(IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (näiteks CERT-EU);

| i) | vahetu juurdepääs psühhiaatrilist või psühholoogilist laadi andmeid sisaldavatele dokumentidele, mis on lisatud ECDC töötajate isikutoimikutesse. |
| --- | --- |

i)

vahetu juurdepääs psühhiaatrilist või psühholoogilist laadi andmeid sisaldavatele dokumentidele, mis on lisatud ECDC töötajate isikutoimikutesse.

Kui andmesubjektid taotlevad juurdepääsu oma isikuandmetele, mida töödeldakse seoses ühe või mitme konkreetse juhtumiga, või konkreetsele isikuandmete töötlemise toimingule kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 17, piirdub ECDC taotlusele hinnangu andmisel üksnes nende isikuandmetega.

2.   Kui ECDC piirab täielikult või osaliselt määruse (EL) 2018/1725 artiklis 17 sätestatud andmetega tutvumise õigust, teeb ta järgmist:

| a) | teavitab taotlusele vastamisel asjaomast andmesubjekti kohaldatavast piirangust ja selle peamistest põhjustest ning võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda õiguskaitse saamiseks Euroopa Liidu Kohtusse; |
| --- | --- |

a)

teavitab taotlusele vastamisel asjaomast andmesubjekti kohaldatavast piirangust ja selle peamistest põhjustest ning võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda õiguskaitse saamiseks Euroopa Liidu Kohtusse;

| b) | dokumenteerib sisehindamisteates piirangu põhjused, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise ning piirangu kestuse. |
| --- | --- |

b)

dokumenteerib sisehindamisteates piirangu põhjused, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise ning piirangu kestuse.

Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikega 8 võib punktis a nimetatud teabe esitamist edasi lükata, selle võib esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui see tühistaks piirangu mõju.

ECDC vaatab piirangu kohaldamise läbi iga kuue kuu tagant alates selle vastuvõtmisest ning asjaomase uurimise lõpetamisel. Pärast seda hindab vastutav töötleja iga kuue kuu tagant piirangu kohaldamise vajalikkust.

3.   Dokumenteeritud teave ning (kui asjakohane) ka faktilisi ja õiguslikke asjaolusid sisaldavad tõendavad dokumendid registreeritakse. Nõudmisel tehakse need kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 7

Andmete parandamise ja kustutamise õigus ning andmete töötlemise piiramise õigus

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses ette nähtud tingimustel võib vastutav töötleja piirata andmete parandamise, kustutamise ja piiramise õigust järgmiste andmetöötlustoimingute kontekstis, kui see on vajalik ja asjakohane:

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine;

| b) | OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud; |
| --- | --- |

b)

OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud;

| c) | rikkumisest teatamise menetlused; |
| --- | --- |

c)

rikkumisest teatamise menetlused;

| d) | (ametlikud ja mitteametlikud) ahistamisjuhtumite menetlused; |
| --- | --- |

d)

(ametlikud ja mitteametlikud) ahistamisjuhtumite menetlused;

| e) | asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine; |
| --- | --- |

e)

asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine;

| f) | siseauditid; |
| --- | --- |

f)

siseauditid;

| g) | andmekaitseametniku uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2; |
| --- | --- |

g)

andmekaitseametniku uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2;

| h) | (IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (näiteks CERT-EU). |
| --- | --- |

h)

(IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (näiteks CERT-EU).

2.   Kui ECDC piirab osaliselt või täielikult määruse (EL) 2018/1725 artikli 18, artikli 19 lõike 1 ja artikli 20 lõike 1 kohast isikuandmete parandamise, kustutamise ja nende töötlemise piiramise õigust, võtab ta käesoleva otsuse artikli 6 lõikes 2 sätestatud meetmed ja registreerib asjaomased dokumendid kooskõlas artikli 6 lõikega 3.

Artikkel 8

Andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest ning elektroonilise side konfidentsiaalsus

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses ette nähtud tingimustel võib vastutav töötleja piirata õigust teavitada isikuandmetega seotud rikkumistest järgmiste andmetöötlustoimingute kontekstis, kui see on vajalik ja asjakohane:

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine;

| b) | OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud; |
| --- | --- |

b)

OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud;

| c) | rikkumisest teatamise menetlused; |
| --- | --- |

c)

rikkumisest teatamise menetlused;

| d) | (ametlikud ja mitteametlikud) ahistamisjuhtumite menetlused; |
| --- | --- |

d)

(ametlikud ja mitteametlikud) ahistamisjuhtumite menetlused;

| e) | asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine; |
| --- | --- |

e)

asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine;

| f) | siseauditid; |
| --- | --- |

f)

siseauditid;

| g) | andmekaitseametniku uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2; |
| --- | --- |

g)

andmekaitseametniku uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2;

| h) | (IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (näiteks CERT-EU); |
| --- | --- |

h)

(IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (näiteks CERT-EU);

2.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses ette nähtud tingimustel võib vastutav töötleja piirata elektroonilise side konfidentsiaalsuse õigust järgmiste andmetöötlustoimingute kontekstis, kui see on vajalik ja asjakohane:

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine;

| b) | OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud; |
| --- | --- |

b)

OLAF-ile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud;

| c) | rikkumisest teatamise menetlused; |
| --- | --- |

c)

rikkumisest teatamise menetlused;

| d) | ahistamisjuhtumite ametlikud menetlused; |
| --- | --- |

d)

ahistamisjuhtumite ametlikud menetlused;

| e) | asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine; |
| --- | --- |

e)

asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine;

| f) | (IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (näiteks CERT-EU). |
| --- | --- |

f)

(IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (näiteks CERT-EU).

3.   Kui ECDC piirab määruse (EL) 2018/1725 artiklites 35 ja 36 viidatud andmesubjekti teavitamist isikuandmetega seotud rikkumistest või elektroonilise side konfidentsiaalsust, dokumenteerib ja registreerib ta piirangu põhjused kooskõlas käesoleva otsuse artikli 5 lõikega 3. Kohaldatakse käesoleva otsuse artikli 5 lõiget 4.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Stockholm, 9. september 2019

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse nimel

haldusnõukogu esimees

Anni VIROLAINEN-JULKUNEN

---

(1)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

1

(2)  
  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

4

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/45

---

ELI-MAROKO KUNINGRIIGI ASSOTSIATSIOONIKOMITEE OTSUS NR 1/2020,

16. märts 2020,

mis käsitleb Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist teabevahetust, et hinnata kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4) mõju [2020/468]

ELi-MAROKO KUNINGRIIGI ASSOTSIATSIOONIKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna 26. veebruari 1996. aasta lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, eriti selle artiklit 83,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist 25. oktoobri 2018. aasta kirjavahetuse vormis lepingut, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4 (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping“), jõustus 19. juulil 2019. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4 (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping“), jõustus 19. juulil 2019.

| (2) | Sõlmitud kirjavahetuse vormis leping ei piira Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi seisukohti Lääne-Sahara staatuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Sõlmitud kirjavahetuse vormis leping ei piira Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi seisukohti Lääne-Sahara staatuse kohta.

| (3) | Kirjavahetuse vormis lepingu alusel kohaldatakse Lääne-Saharast pärinevate toodete suhtes, mida kontrollib Maroko Kuningriigi toll, samu kaubandussoodustusi, nagu need, mida Euroopa Liit annab Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) (edaspidi „assotsieerimisleping“) hõlmatud toodetele. |
| --- | --- |

(3)

Kirjavahetuse vormis lepingu alusel kohaldatakse Lääne-Saharast pärinevate toodete suhtes, mida kontrollib Maroko Kuningriigi toll, samu kaubandussoodustusi, nagu need, mida Euroopa Liit annab Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) (edaspidi „assotsieerimisleping“) hõlmatud toodetele.

| (4) | Partnerluse vaimus ja selleks, et lepinguosalistel oleks võimalik hinnata kirjavahetuse vormis lepingu mõju, eelkõige säästvale arengule, ning võttes arvesse, millist kasu saavad lepingust mõjutatud inimesed ja kuidas kasutatakse lepingust mõjutatud territooriumi loodusvarasid, on Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik leppinud kokku teabe vahetamises assotsiatsioonikomitee raames vähemalt kord aastas. |
| --- | --- |

(4)

Partnerluse vaimus ja selleks, et lepinguosalistel oleks võimalik hinnata kirjavahetuse vormis lepingu mõju, eelkõige säästvale arengule, ning võttes arvesse, millist kasu saavad lepingust mõjutatud inimesed ja kuidas kasutatakse lepingust mõjutatud territooriumi loodusvarasid, on Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik leppinud kokku teabe vahetamises assotsiatsioonikomitee raames vähemalt kord aastas.

| (5) | Kõnealuse hindamise korra võtab vastu assotsiatsioonikomitee, |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse hindamise korra võtab vastu assotsiatsioonikomitee,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Partnerluse vaimus ja selleks, et lepinguosalistel oleks võimalik hinnata kirjavahetuse vormis lepingu mõju selle rakendamise ajal säästva arengu seisukohast, on Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik leppinud kokku vahetada assotsiatsioonikomitee raames teavet igal aastal.

2.   Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik vahetavad peamistes lepingust mõjutatud tegevusvaldkondades asjakohasteks peetavaid andmeid ning statistilist, majandusalast, sotsiaalset ja keskkonnaalast teavet, mis käsitleb eelkõige seda, millist kasu saavad kirjavahetuse vormis lepingust mõjutatud inimesed ja kuidas kasutatakse kirjavahetuse vormis lepingust mõjutatud territooriumi loodusvarasid. Asjakohane teave on loetletud käesoleva otsuse lisas.

Teabevahetus toimub kirjaliku teatise alusel, mis edastatakse hiljemalt iga aasta märtsi lõpus; teatise kohta võib esitada selgitusnõudeid ja täiendavaid küsimusi, mis piirduvad käesolevas otsuses kindlaks määratud valdkondadega. Vastused edastatakse hiljemalt iga aasta juuni lõpus.

3.   Lisaks leppisid lepinguosalised partnerluse vaimus ja selleks, et lepinguosalistel oleks võimalik hinnata kirjavahetuse vormis lepingu mõju, kokku selles, et Maroko Kuningriik võib küsida Euroopa Liidult teavet Maroko Kuningriigile erilist huvi pakkuvate spetsiifiliste toodete tootmise ja nendega kauplemise kohta, tuginedes olemasolevatele infosüsteemidele.

Selleks edastab Maroko Kuningriik oma taotluse Euroopa Liidule kirjalikult hiljemalt iga aasta märtsi lõpus; teatise kohta võib esitada selgitusnõudeid ja täiendavaid küsimusi. Vastused edastatakse hiljemalt iga aasta juuni lõpus.

4.   Lepinguosalised võtavad kõnealused teatised teatavaks assotsiatsioonikomitee raames kord aastas.

5.   Assotsiatsioonikomitee järeldusi sisaldava protokolli kiidavad lepinguosalised heaks istungile järgneva kuu jooksul.

Artikkel 2

Lisa on käesoleva otsuse lahutamatu osa.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 16. märts 2020

ELi-Maroko Kuningriigi assotsiatsioonikomitee nimel

R. GILI

---

LISA

KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPINGUS SÄTESTATUD TEABEVAHETUSE RAAMES ASJAKOHANE TEAVE

Vahetatav teave peab võimaldama ajakohastada komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistuse 11. juuni 2018. aasta ühisaruannet (1). Teabevahetus peab seega hõlmama üksikasjalikku teavet, mis võimaldaks hinnata kirjavahetuse vormis lepingu mõju selle rakendamise ajal, sealhulas üldist teavet lepingust mõjutatud territooriumi ja elanikkonna kohta. Kõnealune teave on ette nähtud üksnes hindamiseks ja nimetatud aruande ajakohastamiseks komisjoni ja Euroopa välisteenistuse poolt. Asjakohane teave on üldjoontes järgmine.

| 1) | Maroko Kuningriigi esitatav teave






  a) | Üldine teave:






  - | sotsiaal-majanduslik ja keskkonna statistika. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Maroko Kuningriigi esitatav teave

a)

Üldine teave:

*

sotsiaal-majanduslik ja keskkonna statistika.

| b) | Andmed peamiste ekspordivaldkondade kohta:






  - | tootmine toote liikide kaupa; |
| --- | --- | --- |

b)

Andmed peamiste ekspordivaldkondade kohta:

*

tootmine toote liikide kaupa;

| * | viljeldav pindala ning saakide maht; |
| --- | --- |

*

viljeldav pindala ning saakide maht;

| * | eksport Euroopa Liitu ning selle maht ja väärtus; |
| --- | --- |

*

eksport Euroopa Liitu ning selle maht ja väärtus;

| * | kirjavahetuse vormis lepinguga hõlmatud valdkondadega seotud kohalike majandustegevuses osalejate tegevus ja loodud töökohad; |
| --- | --- |

*

kirjavahetuse vormis lepinguga hõlmatud valdkondadega seotud kohalike majandustegevuses osalejate tegevus ja loodud töökohad;

| * | säästev ressursikasutus; |
| --- | --- |

*

säästev ressursikasutus;

| * | tootmisettevõtted. |
| --- | --- |

*

tootmisettevõtted.

| 2) | ELi esitatav teave
  Teave Maroko Kuningriiki eksporditud toodete kohta tollikoodi, mahu ja väärtuse kaupa ning andmete olemasolu korral teave eritoodete tootmise kohta. |
| --- | --- |

2)

ELi esitatav teave

Teave Maroko Kuningriiki eksporditud toodete kohta tollikoodi, mahu ja väärtuse kaupa ning andmete olemasolu korral teave eritoodete tootmise kohta.

| 3) | Muu asjakohane teave
  Vastavalt Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu juures asuva Maroko Kuningriigi esinduse 6. detsembri 2018. aasta kirjavahetusele loob Maroko Kuningriik kirjavahetuse teel muudetud assotsieerimislepinguga hõlmatud eksporti käsitleva teabe kogumise süsteemi, mis annab süstemaatiliselt ja korrapäraselt ning teeb iga kuu kättesaadavaks täpsed andmed, mis võimaldavad Euroopa Liidul saada läbipaistvat ja usaldusväärset teavet liitu suunatud ekspordi päritolu kohta piirkondade kaupa (2). Euroopa Komisjonil on vahetu juurdepääs neile andmetele, mida ta jagab Euroopa Liidu liikmesriikide tollidega.
  Maroko Kuningriik saab aga omalt poolt läbipaistvat ja usaldusväärset teavet Maroko Kuningriiki suunatud Euroopa Liidu ekspordi kohta. |
| --- | --- |

3)

Muu asjakohane teave

Vastavalt Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu juures asuva Maroko Kuningriigi esinduse 6. detsembri 2018. aasta kirjavahetusele loob Maroko Kuningriik kirjavahetuse teel muudetud assotsieerimislepinguga hõlmatud eksporti käsitleva teabe kogumise süsteemi, mis annab süstemaatiliselt ja korrapäraselt ning teeb iga kuu kättesaadavaks täpsed andmed, mis võimaldavad Euroopa Liidul saada läbipaistvat ja usaldusväärset teavet liitu suunatud ekspordi päritolu kohta piirkondade kaupa (2). Euroopa Komisjonil on vahetu juurdepääs neile andmetele, mida ta jagab Euroopa Liidu liikmesriikide tollidega.

Maroko Kuningriik saab aga omalt poolt läbipaistvat ja usaldusväärset teavet Maroko Kuningriiki suunatud Euroopa Liidu ekspordi kohta.

---

(1)  
  11. juuni 2018. aasta aruanne Lääne-Sahara toodete suhtes soodustariifide kohaldamise laiendamisest Lääne-Sahara elanikkonnale tekkiva kasu ja asjaomase elanikkonnaga peetud konsultatsioonide kohta (SWD(2018) 346 final).

(2)  NB! Süsteem on kasutusel alates 1. oktoobrist 2019.

---