# Europos Sąjungos L 13/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 13 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. sausio 17d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 13

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. sausio 17d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Informacija apie Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiamos paukštienai ir paukštienos gaminiams taikomos prekybos lengvatos, numatytos Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarime, įsigaliojimą | 1 |
| | * | Informacija apie Europos bendrijos ir Nepalo Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 2 |
| | * | Informacija apie Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 3 |
| | * | Informacija apie Europos bendrijos ir Pakistano Islamo Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 4 |
| | * | Informacija apie Europos bendrijos ir Panamos Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 5 |
| | * | Informacija apie Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 6 |
| | * | Informacija apie Europos bendrijos ir Singapūro Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 7 |
| | * | Informacija apie Europos Sąjungos ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 8 |
| | * | Informacija apie Europos bendrijos ir Jungtinių Arabų Emyratų susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 9 |
| | * | Informacija apie Europos bendrijos ir Vakarų Afrikos ekonominės ir pinigų sąjungos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 10 |
| | * | Informacija apie Europos bendrijos ir Ukrainos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 11 |
| | * | Informacija apie Europos bendrijos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 12 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2020 m. sausio 16 d. Komisijos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2020/37 kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo | 13 |
| | * | 2020 m. sausio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/38 kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo nustatomi techniniai veiklos reikalavimai, taikomi registruojant, formatuojant ir persiunčiant informaciją | 15 |
| | * | 2020 m. sausio 16 d. Komisijos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2020/39 kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės peroksosulfatams (persulfatams) nustatomas galutinis antidempingo muitas | 18 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | 2019 m. gruodžio 13 d. Bendrijos Ir Šveicarijos Jungtinio Sausumos Transporto Komiteto Sprendimas Nr. 2/2019 dėl pereinamojo laikotarpio priemonių sklandžiam geležinkelių eismui tarp Šveicarijos ir Europos Sąjungos palaikyti [2020/40] | 43 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Informacija apie Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiamos paukštienai ir paukštienos gaminiams taikomos prekybos lengvatos, numatytos Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarime, įsigaliojimą

1

*

Informacija apie Europos bendrijos ir Nepalo Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2

*

Informacija apie Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

3

*

Informacija apie Europos bendrijos ir Pakistano Islamo Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

4

*

Informacija apie Europos bendrijos ir Panamos Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

5

*

Informacija apie Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

6

*

Informacija apie Europos bendrijos ir Singapūro Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

7

*

Informacija apie Europos Sąjungos ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

8

*

Informacija apie Europos bendrijos ir Jungtinių Arabų Emyratų susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

9

*

Informacija apie Europos bendrijos ir Vakarų Afrikos ekonominės ir pinigų sąjungos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

10

*

Informacija apie Europos bendrijos ir Ukrainos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

11

*

Informacija apie Europos bendrijos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

12

REGLAMENTAI

*

2020 m. sausio 16 d. Komisijos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2020/37 kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo

13

*

2020 m. sausio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/38 kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo nustatomi techniniai veiklos reikalavimai, taikomi registruojant, formatuojant ir persiunčiant informaciją

15

*

2020 m. sausio 16 d. Komisijos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2020/39 kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės peroksosulfatams (persulfatams) nustatomas galutinis antidempingo muitas

18

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

2019 m. gruodžio 13 d. Bendrijos Ir Šveicarijos Jungtinio Sausumos Transporto Komiteto Sprendimas Nr. 2/2019 dėl pereinamojo laikotarpio priemonių sklandžiam geležinkelių eismui tarp Šveicarijos ir Europos Sąjungos palaikyti [2020/40]

43

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2019 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1776, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento(EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas, klaidų ištaisymas ( OL L 280, 2019 10 31 ) | 58 |
| | * | 2019 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1776, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento(EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas, klaidų ištaisymas ( OL L 280, 2019 10 31 ) | 59 |

Klaidų ištaisymas

*

2019 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1776, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento(EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas, klaidų ištaisymas ( OL L 280, 2019 10 31 )

( OL L 280, 2019 10 31 )

58

*

2019 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1776, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento(EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas, klaidų ištaisymas ( OL L 280, 2019 10 31 )

( OL L 280, 2019 10 31 )

59

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/1

---

Informacija apie Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiamos paukštienai ir paukštienos gaminiams taikomos prekybos lengvatos, numatytos Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarime, įsigaliojimą

Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimas pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiamos paukštienai ir paukštienos gaminiams taikomos prekybos lengvatos, numatytos Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarime, pasirašytas 2019 m. liepos 30 d. Kijeve (1), įsigalioja 2020 m. vasario 1 d., kaip numatyta minėtame Sustarime pasikeičiant laiškais, kadangi paskutinis Šalių pranešimas buvo gautas 2020 m. sausio 9 d.

1

---

(1)  
  OL L 206, 2019 8 6, p. 3.

1

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/2

---

Informacija apie Europos bendrijos ir Nepalo Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2009 m. sausio 23 d. Briuselyje pasirašytas Europos bendrijos ir Nepalo Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2015 m. birželio 25 d. pagal Susitarimo 9 straipsnio 1 dalį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2015 m. birželio 25 d.

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/3

---

Informacija apie Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2006 m. birželio 21 d. Briuselyje pasirašytas Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2007 m. spalio 25 d. pagal Susitarimo 8 straipsnio 1 dalį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2007 m. spalio 25 d.

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/4

---

Informacija apie Europos bendrijos ir Pakistano Islamo Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2009 m. vasario 24 d. Briuselyje pasirašytas Europos bendrijos ir Pakistano Islamo Respublikos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2015 m. gegužės 5 d. pagal Susitarimo 8 straipsnio 1 dalį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2015 m. gegužės 5 d.

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/5

---

Informacija apie Europos bendrijos ir Panamos Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2007 m. spalio 1 d. Panamoje pasirašytas Europos bendrijos ir Panamos Respublikos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2009 m. kovo 3 d. pagal Susitarimo 9 straipsnį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2009 m. kovo 3 d.

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/6

---

Informacija apie Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2007 m. vasario 22 d. Briuselyje pasirašytas Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2012 m. gruodžio 14 d. pagal Susitarimo 9 straipsnio 1 dalį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2012 m. gruodžio 14 d.

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/7

---

Informacija apie Europos bendrijos ir Singapūro Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2006 m. birželio 9 d. Liuksemburge pasirašytas Europos bendrijos ir Singapūro Respublikos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2016 m. rugsėjo 30 d. pagal Susitarimo 7 straipsnio 1 dalį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2016 m. rugsėjo 30 d.

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/8

---

Informacija apie Europos Sąjungos ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2012 m. rugsėjo 27 d. Briuselyje pasirašytas Europos Sąjungos ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2013 m. kovo 4 d. pagal Susitarimo 7 straipsnio 1 dalį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2013 m. kovo 4 d.

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/9

---

Informacija apie Europos bendrijos ir Jungtinių Arabų Emyratų susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2007 m. lapkričio 30 d. Briuselyje pasirašytas Europos bendrijos ir Jungtinių Arabų Emyratų susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2013 m. balandžio 22 d. pagal Susitarimo 9 straipsnio 1 dalį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2013 m. balandžio 22 d.

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/10

---

Informacija apie Europos bendrijos ir Vakarų Afrikos ekonominės ir pinigų sąjungos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2009 m. lapkričio 30 d. Briuselyje pasirašytas Europos bendrijos ir Vakarų Afrikos ekonominės ir pinigų sąjungos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2011 m. vasario 21 d. pagal Susitarimo 9 straipsnio 1 dalį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2011 m. vasario 21 d.

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/11

---

Informacija apie Europos bendrijos ir Ukrainos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2005 m. gruodžio 1 d. Kijeve pasirašytas Europos bendrijos ir Ukrainos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2006 m. spalio 13 d. pagal Susitarimo 9 straipsnio 1 dalį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2006 m. spalio 13 d.

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/12

---

Informacija apie Europos bendrijos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2010 m. spalio 4 d. Briuselyje pasirašytas Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2011 m. gegužės 31 d. pagal Susitarimo 7 straipsnio 1 dalį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2011 m. gegužės 31 d.

---

REGLAMENTAI

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/13

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/37

2020 m. sausio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2465/96 (1), ypač į jo 11 straipsnio b punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priede išvardytos viešosios įstaigos, korporacijos ir agentūros, taip pat fiziniai ir juridiniai asmenys, buvusios Irako Vyriausybės įstaigos ir organizacijos, kuriems pagal tą reglamentą taikomas lėšų ir ekonominių išteklių, kurie 2003 m. gegužės 22 d. buvo laikomi už Irako ribų, įšaldymas; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priede išvardytos viešosios įstaigos, korporacijos ir agentūros, taip pat fiziniai ir juridiniai asmenys, buvusios Irako Vyriausybės įstaigos ir organizacijos, kuriems pagal tą reglamentą taikomas lėšų ir ekonominių išteklių, kurie 2003 m. gegužės 22 d. buvo laikomi už Irako ribų, įšaldymas;

| (2) | 2020 m. sausio 2 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti penkiolika įrašų iš asmenų ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. sausio 2 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti penkiolika įrašų iš asmenų ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo;

| (3) | todėl Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. sausio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 169, 2003 7 8, p. 6.

1

---

PRIEDAS

Iš Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priedo išbraukiami šie įrašai:

| „21. | BAGHDAD MUNICIPALITY. Adresas: Khulafa Street, Khulafa Square, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„21.

| „24. | CHEMICAL, PETROCHEMICAL, MECHANICAL AND METALURICAL TRAINING CENTRE. Adresas: P.O. Box 274, Ashar, Basrah, Iraq.“ |
| --- | --- |

„24.

| „31. | DIRECTORATE-GENERAL OF MINOR PROJECTS AND RURAL ELECTRIFICATION. Adresas: P.O. Box 788, Al-Karradah Al-Sharkiya, Arasat Al-Hindiya no. 81, Building No 137/327, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„31.

| „32. | DIRECTORATE OF TRAINING CENTRE FOR IRON AND STEEL. Adresas: P.O. Box 421, Basrah Khor Al-Zubair, Basrah, Iraq.“ |
| --- | --- |

„32.

| „77. | MECHANICAL TRAINING CENTRE/NASSIRIYA. Adresas: P.O. Box 65, Nassiriyah, Nassiriyah, Iraq.“ |
| --- | --- |

„77.

| „144. | STATE ENTERPRISE FOR MECHANICAL INDUSTRIES. Adresai: (a) P.O. Box 5763, Iskandariya, Iraq; (b) P.O. Box 367, Iskandariyah-Babylon Governate, Iraq.“ |
| --- | --- |

„144.

| „146. | STATE ENTERPRISE FOR PHOSPHATES. Adresai: (a) P.O. Box 5954, East Gate, Sadoon St., Baghdad, Iraq; (b) P.O. Box 5954, South Gate, Al-Kaim, Anbar, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„146.

| „156. | STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MARKETING. Adresas: Eastern Karrda, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„156.

| „172. | STATE ORGANIZATION FOR AGRICULTURAL MARKETING. Adresas: Karkh, Nisoor Square, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„172.

| „173. | STATE ORGANISATION FOR AGRICULTURAL MECHANISATION AND AGRICULTURAL SUPPLIES (alias (a) STATE ORGANISATION FOR AGRICULTURAL MECHANISATION, (b) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MECHANISATION, (c) CENTRE FOR AGRICULTURAL MECHANISATION, (d) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL SUPPLIES). Adresai: (a) P.O. Box 26028, Waziriya, opp Al Bakr University, Baghdad, Iraq; (b) P.O. Box 96101, Abu Nuvas St., Baghdad, Iraq; (c) P.O. Box 26061, Al Wazeria, Baghdad, Iraq; Swaira-Hafria, Wasst Muhafadha, Iraq; (d) P.O. Box 1045, Waziriyah, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„173.

| „178. | STATE ORGANISATION FOR ELECTRICITY (alias (a) STATE ORGANISATION OF ELECTRICITY, SOUTHERN ELECTRICAL REGION; (b) STATE ORGANISATION OF ELECTRICITY / DEPARTMENT OF COMPUTING AND STATISTICS). Adresai: (a) Off Jumhuriya St/Building 166, Nafoora Square, P.O. Box 5796, Baghdad, Iraq; (b) P.O. Box 230, Basrah, Iraq; (c) P.O. Box 14171 Jumhuriya St., Maidan Building No. 9, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„178.

| „181. | STATE ORGANIZATION FOR FOOD INDUSTRIES. Adresas: P.O. Box 2301, Alwiya, Camp Sarah Khatoon, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„181.

| „190. | STATE ORGANISATION OF HOUSING. Adresas: P.O. Box 5824, Jumhuriya Street, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„190.

| „199. | STEEL AND TIMBER STATE ENTERPRISE (alias STATE TRADING ENTERPRISE FOR STEEL AND TIMBER). Adresas: Arasat Al Hindya St., Salman Daoud Al Haydar Building, P.O. Box 602, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„199.

| „202. | VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING AND METALLIC INDUSTRIES (alias VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING). Adresas: Iskandariya-Babil, Iraq.“ |
| --- | --- |

„202.

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/15

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/38

2020 m. sausio 16 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo nustatomi techniniai veiklos reikalavimai, taikomi registruojant, formatuojant ir persiunčiant informaciją

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (1) (toliau – Reglamentas dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, angl. SMEFF Regulation) , ypač į jo 40 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo numatyta priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi techniniai veiklos reikalavimai, taikomi registruojant, formatuojant ir persiunčiant to reglamento II, III ir IV antraštinėse dalyse nurodytą informaciją; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo numatyta priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi techniniai veiklos reikalavimai, taikomi registruojant, formatuojant ir persiunčiant to reglamento II, III ir IV antraštinėse dalyse nurodytą informaciją;

| (2) | Reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo 40 straipsnyje nustatyta, kad to reglamento II, III ir IV antraštinėse dalyse nurodyta informacija turi būti keičiamasi elektroninėmis priemonėmis. Tikslinga nustatyti šių duomenų elektroninio pildymo ir siuntimo reikalavimus ir jų formatą, taip pat nustatyti to formato keitimo tvarką; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo 40 straipsnyje nustatyta, kad to reglamento II, III ir IV antraštinėse dalyse nurodyta informacija turi būti keičiamasi elektroninėmis priemonėmis. Tikslinga nustatyti šių duomenų elektroninio pildymo ir siuntimo reikalavimus ir jų formatą, taip pat nustatyti to formato keitimo tvarką;

| (3) | Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/218 (2) reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai pateiktų informaciją apie su jų vėliava plaukiojančių Sąjungos žvejybos laivų savininkus, laivų ir žvejybos įrankių charakteristikas ir laivų veiklą. Šioje duomenų bazėje pateikta informacija turėtų būti naudojama keičiantis informacija apie žvejybos leidimus, kaip reikalaujama Reglamente dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/218 (2) reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai pateiktų informaciją apie su jų vėliava plaukiojančių Sąjungos žvejybos laivų savininkus, laivų ir žvejybos įrankių charakteristikas ir laivų veiklą. Šioje duomenų bazėje pateikta informacija turėtų būti naudojama keičiantis informacija apie žvejybos leidimus, kaip reikalaujama Reglamente dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo;

| (4) | pagal Reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo 39 straipsnį sukurtoje Sąjungos žvejybos leidimų duomenų bazėje esančią informaciją gali sudaryti asmens duomenys, įskaitant laivų tapatumo nustatymo numerius ir laivų savininkų vardus, pavardes bei kontaktinius duomenis. minėtus asmens duomenis būtina tvarkyti siekiant užtikrinti veiksmingą duomenų valdymą ir keitimąsi informacija, kaip reikalaujama Reglamente dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo. Reikėtų nuolat ir visais lygmenimis užtikrinti, kad būtų laikomasi su asmens duomenų apsauga susijusių pareigų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) 2018/1725 (3) ir (ES) 2016/679 (4). Siekiant užtikrinti tvarų išorės žvejybos laivyno ir su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių laivų vykdomos žvejybos ES vandenyse valdymą, duomenis būtina saugoti 10 metų. Tam tikrais atvejais duomenys turėtų būti saugomi ilgiau kaip 10 metų; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo 39 straipsnį sukurtoje Sąjungos žvejybos leidimų duomenų bazėje esančią informaciją gali sudaryti asmens duomenys, įskaitant laivų tapatumo nustatymo numerius ir laivų savininkų vardus, pavardes bei kontaktinius duomenis. minėtus asmens duomenis būtina tvarkyti siekiant užtikrinti veiksmingą duomenų valdymą ir keitimąsi informacija, kaip reikalaujama Reglamente dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo. Reikėtų nuolat ir visais lygmenimis užtikrinti, kad būtų laikomasi su asmens duomenų apsauga susijusių pareigų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) 2018/1725 (3) ir (ES) 2016/679 (4). Siekiant užtikrinti tvarų išorės žvejybos laivyno ir su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių laivų vykdomos žvejybos ES vandenyse valdymą, duomenis būtina saugoti 10 metų. Tam tikrais atvejais duomenys turėtų būti saugomi ilgiau kaip 10 metų;

| (5) | turėtų būti skirta pakankamai laiko, kad valstybės narės galėtų pritaikyti savo nacionalines sistemas prie šiame reglamente nustatytų naujų duomenų reikalavimų; |
| --- | --- |

(5)

turėtų būti skirta pakankamai laiko, kad valstybės narės galėtų pritaikyti savo nacionalines sistemas prie šiame reglamente nustatytų naujų duomenų reikalavimų;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomi techniniai veiklos reikalavimai, taikomi registruojant, formatuojant ir persiunčiant informaciją, kaip nurodyta Reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo 40 straipsnio 2 dalyje.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo 3 straipsnyje.

2.   Kitų šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | Sąjungos žvejybos laivyno duomenų bazė – Komisijos tvarkomas registras, kuriame laikoma informacija apie visus Sąjungos žvejybos laivus pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/218 ir kuris papildomas išsamiais laivų duomenimis, nurodomais paraiškose dėl žvejybos leidimų pagal Reglamentą dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos žvejybos laivyno duomenų bazė – Komisijos tvarkomas registras, kuriame laikoma informacija apie visus Sąjungos žvejybos laivus pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/218 ir kuris papildomas išsamiais laivų duomenimis, nurodomais paraiškose dėl žvejybos leidimų pagal Reglamentą dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo;

| b) | Sąjungos žvejybos leidimų duomenų bazė – pagal Reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo 39 straipsnį sukurta duomenų bazė, skirta keitimuisi to reglamento II ir III antraštinėse dalyse nurodyta informacija užtikrinti. |
| --- | --- |

b)

Sąjungos žvejybos leidimų duomenų bazė – pagal Reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo 39 straipsnį sukurta duomenų bazė, skirta keitimuisi to reglamento II ir III antraštinėse dalyse nurodyta informacija užtikrinti.

II SKYRIUS

SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LEIDIMŲ DUOMENŲ BAZĖJE PATEIKTA INFORMACIJA

3 straipsnis

Paraiškos dėl leidimų

1.   Teikdamos paraiškas dėl žvejybos leidimų pagal Reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo 39 straipsnio 3 dalį, valstybės narės ir trečiosios valstybės pateikia po vieną paraišką kiekvienam laivui, pagal kiekvieną susitarimą, dėl kiekvienos kategorijos žvejybos ir kiekvienam laikotarpiui.

2.   Sąjungos žvejybos laivyno duomenų bazėje pateikta informacija apie laivą naudojama ir Sąjungos žvejybos leidimų duomenų bazėje siekiant užtikrinti keitimąsi žvejybos leidimų duomenimis, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo.

4 straipsnis

Informacijos, kuria keičiamasi, formatas

1.   Informacija, kuria valstybės narės, trečiosios valstybės ir Komisija keičiasi pagal Reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo 11, 18, 22 ir 25 straipsnius, pateikiama Žvejybos licencijų, įgaliojimų ir leidimų (FLAP) srities XML schemos apibrėžties formatu pagal Jungtinių Tautų universalaus elektroninio keitimosi žvejybos duomenimis kalbos (UN/FLUX) standartą P1000–9.

2.   Duomenų laukeliai, pagrindiniai komponentai ir tinkamai suformatuoti pranešimai išplėstine ženklinimo kalba (XML) atitinka UN/FLUX standartų bibliotekomis pagrįstą XML schemos apibrėžtį (XSD).

3.   Naudojama Europos Komisijos žuvininkystės svetainės pagrindinių duomenų registro (angl. Master Data Register) puslapyje pateikta XSD ir tame puslapyje paskelbti kodai.

4.   Valstybės narės naudoja Europos Komisijos žuvininkystės svetainėje pateiktą FLAP įgyvendinimo dokumentą (angl. FLAP implementation document), kuriuo užtikrinama, kad Sąjungos žvejybos leidimų duomenų bazei būtų perduodami teisingi pranešimai ir taikomos teisingos procedūros.

5 straipsnis

Pranešimų siuntimas

1.   Pranešimai siunčiami visiškai automatizuotai ir nedelsiant keitimosi duomenimis lygmeniu, kuriuo Komisija suteikia galimybę keistis žuvininkystės duomenimis.

2.   Siuntėjas atsako už tai, kad pranešimai būtų perduodami pagal sutartas patvirtinimo ir patikrinimo taisykles, nustatytas FLAP įgyvendinimo dokumente.

3.   Pranešimo gavėjas informuoja siuntėją apie pranešimo gavimą ir jo patvirtinimo bei patikrinimo rezultatus siųsdamas jam atsakomąjį pranešimą.

6 straipsnis

XML formatų ir įgyvendinimo dokumentų pakeitimai

1.   Dėl UN/FLUX FLAP srities XML formato ir FLAP įgyvendinimo dokumento pakeitimų sprendžia Komisijos tarnybos kartu su valstybėmis narėmis.

2.   1 dalyje nurodyti pakeitimai įsigalioja ne anksčiau kaip praėjus 6 mėnesiams ir ne vėliau kaip praėjus 18 mėnesių nuo tada, kai dėl jų priimamas sprendimas. Sprendimus dėl terminų priima Komisijos tarnybos kartu su valstybėmis narėmis.

7 straipsnis

Asmens duomenys

Sąjungos žvejybos leidimų duomenų bazėje esantys asmens duomenys saugomi ne ilgiau kaip 10 metų, išskyrus atvejus, kai tie asmens duomenys yra būtini, kad būtų galima imtis tolesnių veiksmų, susijusių su pažeidimu, inspektavimu arba teisminėmis ar administracinėmis procedūromis. Tokiais atvejais asmens duomenys gali būti saugomi 20 metų. Ilgesnį laikotarpį saugomi asmens duomenys nuasmeninami.

III SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2020 m. gruodžio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. sausio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

1

(2)  
  2017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9).

2

(3)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

3

(4)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

4

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/18

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/39

2020 m. sausio 16 d.

kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės peroksosulfatams (persulfatams) nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

Galiojančios priemonės

| (1) | 2007 m. spalio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1184/2007 (2) importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba Kinija) kilmės peroksosulfatams (persulfatams) nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – pradinės priemonės). Dviem bendrovėms buvo taikomas rinkos ekonomikos režimas (RER), o vienai jų nustatyti 24,5 % individualūs dempingo muitai. Kita bendrovė, kaip nustatyta, dempingo nevykdė, dėl to jai priemonės netaikytos. Visoms kitoms bendrovėms nustatyta 71,8 % muito norma. 2013 m. gruodžio mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1343/2013 (3) išplėtė antidempingo priemonių taikymą (toliau – galiojančios priemonės). |
| --- | --- |

(1)

2007 m. spalio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1184/2007 (2) importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba Kinija) kilmės peroksosulfatams (persulfatams) nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – pradinės priemonės). Dviem bendrovėms buvo taikomas rinkos ekonomikos režimas (RER), o vienai jų nustatyti 24,5 % individualūs dempingo muitai. Kita bendrovė, kaip nustatyta, dempingo nevykdė, dėl to jai priemonės netaikytos. Visoms kitoms bendrovėms nustatyta 71,8 % muito norma. 2013 m. gruodžio mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1343/2013 (3) išplėtė antidempingo priemonių taikymą (toliau – galiojančios priemonės).

2

3

1.2.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (2) | Paskelbus pranešimą apie artėjančią taikomos priemonės galiojimo pabaigą (4)„RheinPerChemie GmbH“ ir „United Initiators GmbH“ (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina 100 % visų peroksosulfatų Sąjungoje, pateikė prašymą inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą. Bendrovės tvirtino, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(2)

Paskelbus pranešimą apie artėjančią taikomos priemonės galiojimo pabaigą (4)„RheinPerChemie GmbH“ ir „United Initiators GmbH“ (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina 100 % visų peroksosulfatų Sąjungoje, pateikė prašymą inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą. Bendrovės tvirtino, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

4

| (3) | 2018 m. gruodžio 17 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(3)

2018 m. gruodžio 17 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

5

| (4) | 2019 m. rugsėjo 26 d. Komisija savo iniciatyva inicijavo tyrimą dėl galimo bendrovės „ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd“, kuri, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė, vykdomo galiojančių antidempingo priemonių vengimo ir nustatė reikalavimą registruoti iš tos bendrovės importuojamą peržiūrimąjį produktą (6). Šios priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo rezultatai jokiu būdu neturi poveikio priemonių vengimo tyrimo rezultatams. |
| --- | --- |

(4)

2019 m. rugsėjo 26 d. Komisija savo iniciatyva inicijavo tyrimą dėl galimo bendrovės „ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd“, kuri, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė, vykdomo galiojančių antidempingo priemonių vengimo ir nustatė reikalavimą registruoti iš tos bendrovės importuojamą peržiūrimąjį produktą (6). Šios priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo rezultatai jokiu būdu neturi poveikio priemonių vengimo tyrimo rezultatams.

6

1.3.   Tyrimas

Tyrimas

1.3.1.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (5) | Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2017 m. spalio 1 d. – 2018 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2015 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(5)

Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2017 m. spalio 1 d. – 2018 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2015 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.3.2.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (6) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis dalyvauti tyrime. Tiksliau ji susisiekė su pareiškėjais, žinomais KLR eksportuojančiais gamintojais, žinomais nesusijusiais Sąjungos importuotojais ir KLR valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

(6)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis dalyvauti tyrime. Tiksliau ji susisiekė su pareiškėjais, žinomais KLR eksportuojančiais gamintojais, žinomais nesusijusiais Sąjungos importuotojais ir KLR valdžios institucijomis.

| (7) | Visos suinteresuotosios šalys buvo raginamos per pranešime apie inicijavimą nurodytus terminus reikšti savo nuomonę, teikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijos tyrimo tarnyboms ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(7)

Visos suinteresuotosios šalys buvo raginamos per pranešime apie inicijavimą nurodytus terminus reikšti savo nuomonę, teikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijos tyrimo tarnyboms ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

1.3.3.   Atranka

Atranka

| (8) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti KLR eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų atranką. Apie save pranešė ir būtiną informaciją pateikė tik vienas eksportuojantis gamintojas – „United Initiators (Hefei) Co. Ltd“ ir jo patronuojančioji bendrovė „United Initiators (Shanghai) Co., Ltd“. Todėl nereikėjo vykdyti KLR eksportuojančių gamintojų atrankos. |
| --- | --- |

(8)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti KLR eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų atranką. Apie save pranešė ir būtiną informaciją pateikė tik vienas eksportuojantis gamintojas – „United Initiators (Hefei) Co. Ltd“ ir jo patronuojančioji bendrovė „United Initiators (Shanghai) Co., Ltd“. Todėl nereikėjo vykdyti KLR eksportuojančių gamintojų atrankos.

| (9) | Tyrimo inicijavimo metu apie save pranešė keli importuotojai, tačiau per peržiūros tiriamąjį laikotarpį nė vienas jų neimportavo didelio peržiūrimojo produkto kiekio. Todėl Komisija nevykdė importuotojų atrankos. |
| --- | --- |

(9)

Tyrimo inicijavimo metu apie save pranešė keli importuotojai, tačiau per peržiūros tiriamąjį laikotarpį nė vienas jų neimportavo didelio peržiūrimojo produkto kiekio. Todėl Komisija nevykdė importuotojų atrankos.

1.3.4.   Klausimynai ir tikrinamieji vizitai

Klausimynai ir tikrinamieji vizitai

| (10) | Komisija pateikė klausimynus visiems eksportuotojams ir nusiuntė klausimynus Sąjungos gamintojams ir naudotojams. Be to, Komisija nusiuntė klausimyną KLR Vyriausybei. Atsakymus pateikė du Sąjungos gamintojai ir vienas KLR eksportuojantis gamintojas. |
| --- | --- |

(10)

Komisija pateikė klausimynus visiems eksportuotojams ir nusiuntė klausimynus Sąjungos gamintojams ir naudotojams. Be to, Komisija nusiuntė klausimyną KLR Vyriausybei. Atsakymus pateikė du Sąjungos gamintojai ir vienas KLR eksportuojantis gamintojas.

| (11) | Komisija tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai buvo surengti tokių suinteresuotųjų šalių patalpose:






  a) | Kinijos eksportuojantis gamintojas:






  — | „United Initiators (Hefei) Co., Ltd.“ ir jo susijusi pardavimo bendrovė „United Initiators (Shanghai) Co., Ltd.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai buvo surengti tokių suinteresuotųjų šalių patalpose:

a)

Kinijos eksportuojantis gamintojas:

—

„United Initiators (Hefei) Co., Ltd.“ ir jo susijusi pardavimo bendrovė „United Initiators (Shanghai) Co., Ltd.“;

| b) | Sąjungos gamintojai:






  — | „RheinPerChemie GmbH & Co. KG“, Vokietija; |
| --- | --- | --- |

b)

Sąjungos gamintojai:

—

„RheinPerChemie GmbH & Co. KG“, Vokietija;

| — | „United Initiators GmbH & Co. KG“, Vokietija. |
| --- | --- |

—

„United Initiators GmbH & Co. KG“, Vokietija.

1.3.5.   Normaliosios vertės nustatymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį procedūra

Normaliosios vertės nustatymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį procedūra

| (12) | Kadangi prašyme atlikti peržiūrą pateikta pakankamai įrodymų, rodančių, kad yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija manė, kad būtų tikslinga peržiūrą inicijuoti atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį. |
| --- | --- |

(12)

Kadangi prašyme atlikti peržiūrą pateikta pakankamai įrodymų, rodančių, kad yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija manė, kad būtų tikslinga peržiūrą inicijuoti atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

| (13) | Todėl, siekdama surinkti reikiamus duomenis, kad galėtų taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį, Komisija pranešime apie inicijavimą paragino visus žinomus KLR gamintojus pateikti pranešimo III priede prašomą informaciją apie peržiūrimojo produkto gamybai naudojamus gamybos išteklius. Atrankos formos atsakymus atsiuntęs vienintelis gamintojas taip pat pateikė III priede prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(13)

Todėl, siekdama surinkti reikiamus duomenis, kad galėtų taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį, Komisija pranešime apie inicijavimą paragino visus žinomus KLR gamintojus pateikti pranešimo III priede prašomą informaciją apie peržiūrimojo produkto gamybai naudojamus gamybos išteklius. Atrankos formos atsakymus atsiuntęs vienintelis gamintojas taip pat pateikė III priede prašomą informaciją.

| (14) | Be to, siekdama surinkti informaciją, kurią manė esant reikalingą tyrimui dėl įtariamų didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija taip pat nusiuntė klausimyną KLR Vyriausybei. Tame klausimyne KLR Vyriausybės buvo prašoma pateikti savo nuomonę dėl pareiškėjų prašyme pateiktų įrodymų, dėl visų kitų byloje surinktų įrodymų, susijusių su didelių iškraipymų buvimu, įskaitant įrodymus, išdėstytus Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (toliau – ataskaita) (7), ir dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo tinkamumo šiuo atveju. Komisija negavo jokių KLR Vyriausybės atsakymų. |
| --- | --- |

(14)

Be to, siekdama surinkti informaciją, kurią manė esant reikalingą tyrimui dėl įtariamų didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija taip pat nusiuntė klausimyną KLR Vyriausybei. Tame klausimyne KLR Vyriausybės buvo prašoma pateikti savo nuomonę dėl pareiškėjų prašyme pateiktų įrodymų, dėl visų kitų byloje surinktų įrodymų, susijusių su didelių iškraipymų buvimu, įskaitant įrodymus, išdėstytus Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (toliau – ataskaita) (7), ir dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo tinkamumo šiuo atveju. Komisija negavo jokių KLR Vyriausybės atsakymų.

7

| (15) | Komisija taip pat paragino visas suinteresuotąsias šalis per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo tinkamumo. |
| --- | --- |

(15)

Komisija taip pat paragino visas suinteresuotąsias šalis per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo tinkamumo.

| (16) | Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat nurodė, kad, atsižvelgiant į turimus įrodymus, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą jai gali reikėti pasirinkti tinkamą tipišką šalį, kad būtų galima nustatyti normaliąją vertę remiantis neiškraipytomis kainomis ar lyginamaisiais dydžiais. |
| --- | --- |

(16)

Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat nurodė, kad, atsižvelgiant į turimus įrodymus, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą jai gali reikėti pasirinkti tinkamą tipišką šalį, kad būtų galima nustatyti normaliąją vertę remiantis neiškraipytomis kainomis ar lyginamaisiais dydžiais.

| (17) | 2019 m. sausio 15 d. Komisija pirmuoju pranešimu byloje (8) (toliau – sausio 15 d. pranešimas) pranešė visoms suinteresuotosioms šalims apie susijusius šaltinius, kuriais Komisija gali naudotis siekdama nustatyti normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies e punkto antrą pastraipą. Remdamasi atsakymais į pranešimo apie inicijavimą III priedo klausimus Komisija sudarė visų gamybos veiksnių, kaip antai medžiagų, energijos ir darbo jėgos, susijusių su peroksosulfatų gamyba, sąrašą. Be to, remdamasi neiškraipytų kainų ar lyginamųjų dydžių pasirinkimui taikomais kriterijais, Komisija nustatė, kad tuo etapu Turkija buvo tinkamiausia tipiška šalis. |
| --- | --- |

(17)

2019 m. sausio 15 d. Komisija pirmuoju pranešimu byloje (8) (toliau – sausio 15 d. pranešimas) pranešė visoms suinteresuotosioms šalims apie susijusius šaltinius, kuriais Komisija gali naudotis siekdama nustatyti normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies e punkto antrą pastraipą. Remdamasi atsakymais į pranešimo apie inicijavimą III priedo klausimus Komisija sudarė visų gamybos veiksnių, kaip antai medžiagų, energijos ir darbo jėgos, susijusių su peroksosulfatų gamyba, sąrašą. Be to, remdamasi neiškraipytų kainų ar lyginamųjų dydžių pasirinkimui taikomais kriterijais, Komisija nustatė, kad tuo etapu Turkija buvo tinkamiausia tipiška šalis.

8

| (18) | Komisija visoms suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę teikti pastabas. Komisija gavo pareiškėjų pastabų. |
| --- | --- |

(18)

Komisija visoms suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę teikti pastabas. Komisija gavo pareiškėjų pastabų.

| (19) | Komisija šias pastabas aptarė 2019 m. gegužės 6 d. antrame pranešime (9) (toliau – gegužės 6 d. pranešimas) dėl šaltinių, kuriais remiantis būtų nustatoma normalioji vertė. Gegužės 6 d. pranešime Komisija patikslino gamybos veiksnių sąrašą ir pakartojo išvadą, kad Turkija buvo tinkamiausia tipiška šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmąją įtrauką. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Pastabų negauta. |
| --- | --- |

(19)

Komisija šias pastabas aptarė 2019 m. gegužės 6 d. antrame pranešime (9) (toliau – gegužės 6 d. pranešimas) dėl šaltinių, kuriais remiantis būtų nustatoma normalioji vertė. Gegužės 6 d. pranešime Komisija patikslino gamybos veiksnių sąrašą ir pakartojo išvadą, kad Turkija buvo tinkamiausia tipiška šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmąją įtrauką. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Pastabų negauta.

9

2.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Peržiūrimasis produktas

Peržiūrimasis produktas

| (20) | Peržiūrimasis produktas – KLR kilmės peroksosulfatai (persulfatai), įskaitant kalio peroksimonosulfato sulfatą, kurių KN kodai šiuo metu yra 2833 40 00 ir ex 2842 90 80 (TARIC kodas 2842908020) (toliau – peržiūrimasis produktas). |
| --- | --- |

(20)

Peržiūrimasis produktas – KLR kilmės peroksosulfatai (persulfatai), įskaitant kalio peroksimonosulfato sulfatą, kurių KN kodai šiuo metu yra 2833 40 00 ir ex 2842 90 80 (TARIC kodas 2842908020) (toliau – peržiūrimasis produktas).

| (21) | Peroksosulfatai naudojami kaip iniciatorius arba kaip oksidatorius įvairiuose procesuose. Pavyzdžiui, jie gali būti naudojami kaip polimerizacijos iniciatorius polimerų gamyboje, kaip ėsdinimo medžiaga spausdintinių plokščių gamyboje, arba kaip baliklis plaukų kosmetikai. |
| --- | --- |

(21)

Peroksosulfatai naudojami kaip iniciatorius arba kaip oksidatorius įvairiuose procesuose. Pavyzdžiui, jie gali būti naudojami kaip polimerizacijos iniciatorius polimerų gamyboje, kaip ėsdinimo medžiaga spausdintinių plokščių gamyboje, arba kaip baliklis plaukų kosmetikai.

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (22) | Kaip nustatyta per pradinį tyrimą, Sąjungos pramonės Sąjungoje parduodamų peroksosulfatų, KLR gaminamų ir KLR vidaus rinkoje parduodamų peroksosulfatų ir į Sąjungą iš KLR importuojamų peroksosulfatų pagrindinės fizinės ir cheminės savybės ir galutinė paskirtis yra tokios pačios. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais. |
| --- | --- |

(22)

Kaip nustatyta per pradinį tyrimą, Sąjungos pramonės Sąjungoje parduodamų peroksosulfatų, KLR gaminamų ir KLR vidaus rinkoje parduodamų peroksosulfatų ir į Sąjungą iš KLR importuojamų peroksosulfatų pagrindinės fizinės ir cheminės savybės ir galutinė paskirtis yra tokios pačios. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.

3.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (23) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus dabartinių priemonių galiojimui KLR vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(23)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus dabartinių priemonių galiojimui KLR vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

3.1.   Importo dempingo kaina tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

Importo dempingo kaina tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

3.1.1.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (24) | Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“. |
| --- | --- |

(24)

Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“.

| (25) | Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte nustatyta: „jei <...> nustatoma, kad dėl didelių iškraipymų eksportuojančioje valstybėje pagal b punktą toje valstybėje netikslinga taikyti valstybės vidaus rinkos kainas ir sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus, taikant toliau nurodytas taisykles“ ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“ (administracinės, pardavimo ir bendrosios sąnaudos toliau – PBA išlaidos). Kaip paaiškinta toliau, Komisija šiame tyrime padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad KLR Vyriausybė nebendradarbiavo, o eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių tvirtinimų, buvo tinkama taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį. |
| --- | --- |

(25)

Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte nustatyta: „jei <...> nustatoma, kad dėl didelių iškraipymų eksportuojančioje valstybėje pagal b punktą toje valstybėje netikslinga taikyti valstybės vidaus rinkos kainas ir sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus, taikant toliau nurodytas taisykles“ ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“ (administracinės, pardavimo ir bendrosios sąnaudos toliau – PBA išlaidos). Kaip paaiškinta toliau, Komisija šiame tyrime padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad KLR Vyriausybė nebendradarbiavo, o eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių tvirtinimų, buvo tinkama taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

3.1.2.   Didelių iškraipymų buvimas

Didelių iškraipymų buvimas

3.1.2.1.   Įvadas

| (26) | Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte nustatyta: Dideli iškraipymai yra tokie iškraipymai, kai nurodytos kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų ir energijos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, kadangi jas veikia didelis valstybės kišimasis. Vertinant, ar esama didelių iškraipymų, inter alia, atsižvelgiama į poveikį, kurį gali daryti vienas ar daugiau toliau nurodytų elementų:







  — | tai, kad atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis, |
| --- | --- | --- |

(26)

Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte nustatyta: Dideli iškraipymai yra tokie iškraipymai, kai nurodytos kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų ir energijos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, kadangi jas veikia didelis valstybės kišimasis. Vertinant, ar esama didelių iškraipymų, inter alia, atsižvelgiama į poveikį, kurį gali daryti vienas ar daugiau toliau nurodytų elementų:

Dideli iškraipymai yra tokie iškraipymai, kai nurodytos kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų ir energijos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, kadangi jas veikia didelis valstybės kišimasis. Vertinant, ar esama didelių iškraipymų, inter alia, atsižvelgiama į poveikį, kurį gali daryti vienas ar daugiau toliau nurodytų elementų:

—

tai, kad atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis,

tai, kad atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis,

| — | valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms, |
| --- | --- |

—

valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms,

valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms,

| — | viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka, |
| --- | --- |

—

viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka,

viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka,

| — | bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas, |
| --- | --- |

—

bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas,

bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas,

| — | darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas, |
| --- | --- |

—

darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas,

darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas,

| — | viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą. |
| --- | --- |

—

viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą.

viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą

| (27) | Reiškia, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punktą vertinant, ar esama didelių iškraipymų, atsižvelgta į poveikį, kurį vienas ar daugiau iš šių nurodytų elementų gali daryti kainoms ir sąnaudoms peržiūrimąjį produktą eksportuojančioje šalyje. Tačiau, kadangi tas sąrašas nėra baigtinis, išvadai dėl didelių iškraipymų padaryti nėra būtina atsižvelgti į visus elementus. Be to, tos pačios faktinės aplinkybės gali būti panaudotos įrodant, kad esama vieno ar kelių to sąrašo elementų. Visos išvados dėl didelių iškraipymų, kaip apibrėžta 2 straipsnio 6a dalies a punkte, turi būti padarytos remiantis visais turimais įrodymais. Bendrai vertinant, ar esama iškraipymų, taip pat gali būti atsižvelgiama į bendrąsias aplinkybes ir padėtį eksportuojančioje šalyje. |
| --- | --- |

(27)

Reiškia, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punktą vertinant, ar esama didelių iškraipymų, atsižvelgta į poveikį, kurį vienas ar daugiau iš šių nurodytų elementų gali daryti kainoms ir sąnaudoms peržiūrimąjį produktą eksportuojančioje šalyje. Tačiau, kadangi tas sąrašas nėra baigtinis, išvadai dėl didelių iškraipymų padaryti nėra būtina atsižvelgti į visus elementus. Be to, tos pačios faktinės aplinkybės gali būti panaudotos įrodant, kad esama vieno ar kelių to sąrašo elementų. Visos išvados dėl didelių iškraipymų, kaip apibrėžta 2 straipsnio 6a dalies a punkte, turi būti padarytos remiantis visais turimais įrodymais. Bendrai vertinant, ar esama iškraipymų, taip pat gali būti atsižvelgiama į bendrąsias aplinkybes ir padėtį eksportuojančioje šalyje.

| (28) | Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies c punkte nustatyta, kad: „kai Komisija turi tinkamai pagrįstos informacijos, kad tam tikroje valstybėje ar tam tikrame tos valstybės sektoriuje gali būti didelių iškraipymų, kaip nurodyta b punkte, ir kai tikslinga siekiant veiksmingai taikyti šį reglamentą, Komisija parengia, viešai skelbia ir reguliariai atnaujina ataskaitą, kurioje apibūdinamos b punkte nurodytos rinkos aplinkybės toje valstybėje ar sektoriuje“. |
| --- | --- |

(28)

Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies c punkte nustatyta, kad: „kai Komisija turi tinkamai pagrįstos informacijos, kad tam tikroje valstybėje ar tam tikrame tos valstybės sektoriuje gali būti didelių iškraipymų, kaip nurodyta b punkte, ir kai tikslinga siekiant veiksmingai taikyti šį reglamentą, Komisija parengia, viešai skelbia ir reguliariai atnaujina ataskaitą, kurioje apibūdinamos b punkte nurodytos rinkos aplinkybės toje valstybėje ar sektoriuje“.

| (29) | Remdamasi šia nuostata Komisija parengė ataskaitą (žr. 14 konstatuojamąją dalį), kurioje pabrėžė, kad KLR daugeliu ekonomikos lygmenų esama didelio valstybės kišimosi, įskaitant konkrečius iškraipymus, susijusius su daugeliu pagrindinių gamybos veiksnių (pvz., žeme, energija, kapitalu, žaliavomis ir darbo jėga), ir iškraipymus konkrečiuose sektoriuose, įskaitant peroksosulfatų sektorių. Ataskaita į tyrimo bylą įtraukta tyrimo inicijavimo etapu. |
| --- | --- |

(29)

Remdamasi šia nuostata Komisija parengė ataskaitą (žr. 14 konstatuojamąją dalį), kurioje pabrėžė, kad KLR daugeliu ekonomikos lygmenų esama didelio valstybės kišimosi, įskaitant konkrečius iškraipymus, susijusius su daugeliu pagrindinių gamybos veiksnių (pvz., žeme, energija, kapitalu, žaliavomis ir darbo jėga), ir iškraipymus konkrečiuose sektoriuose, įskaitant peroksosulfatų sektorių. Ataskaita į tyrimo bylą įtraukta tyrimo inicijavimo etapu.

| (30) | Papildant ataskaitą, paraiškoje atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau – paraiška) pateikta papildomų įrodymų dėl didelių iškraipymų peroksosulfatų sektoriuje, kaip apibrėžta 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Pareiškėjai pateikė įrodymų, kad peržiūrimojo produkto gamybai ir pardavimui poveikį (bent potencialiai) darė ataskaitoje minėti iškraipymai, visų pirma didelis valstybės kišimasis peroksosulfatų sektoriuje. |
| --- | --- |

(30)

Papildant ataskaitą, paraiškoje atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau – paraiška) pateikta papildomų įrodymų dėl didelių iškraipymų peroksosulfatų sektoriuje, kaip apibrėžta 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Pareiškėjai pateikė įrodymų, kad peržiūrimojo produkto gamybai ir pardavimui poveikį (bent potencialiai) darė ataskaitoje minėti iškraipymai, visų pirma didelis valstybės kišimasis peroksosulfatų sektoriuje.

3.1.2.2.   Dideli iškraipymai, darantys poveikį KLR vidaus rinkos kainoms ir sąnaudoms: bendros ekonominės aplinkybės

| (31) | Kinijos ekonominė sistema grindžiama socialistinės rinkos ekonomikos sąvoka. Ta sąvoka yra įtvirtinta Kinijos Konstitucijoje ir pagal ją nustatomas KLR ekonomikos valdymas. Pagrindinis principas yra „gamybos priemonių socialistinė viešoji nuosavybė, t. y. visų žmonių nuosavybė ir darbo žmonių kolektyvinė nuosavybė“. Planinė ekonomika yra „pagrindinė nacionalinės ekonomikos varomoji jėga“ ir valstybė yra įgaliota „užtikrinti jos konsolidavimą ir augimą“ (10). Todėl bendra Kinijos ekonomikos struktūra ne tik sudaro sąlygas svarbiam valstybės kišimuisi į ekonomiką, bet ir aiškiai suteikiami įgaliojimai tokiam kišimuisi vykdyti. Sąvoka „viešosios nuosavybės viršenybė prieš privačiąją“ dominuoja visoje teisės sistemoje ir visuose pagrindiniuose teisės aktuose yra pabrėžiama kaip bendras principas. Kinijos nuosavybės teisė yra geriausias pavyzdys: ji susijusi su pirminiu socializmo etapu, kai valstybė įpareigojama išsaugoti pagrindinę ekonominę sistemą, kurioje svarbiausia yra viešoji nuosavybė. Kitos nuosavybės formos yra toleruojamos, o įstatymai leidžia jas plėtoti kartu su valstybės nuosavybe (11). |
| --- | --- |

(31)

Kinijos ekonominė sistema grindžiama socialistinės rinkos ekonomikos sąvoka. Ta sąvoka yra įtvirtinta Kinijos Konstitucijoje ir pagal ją nustatomas KLR ekonomikos valdymas. Pagrindinis principas yra „gamybos priemonių socialistinė viešoji nuosavybė, t. y. visų žmonių nuosavybė ir darbo žmonių kolektyvinė nuosavybė“. Planinė ekonomika yra „pagrindinė nacionalinės ekonomikos varomoji jėga“ ir valstybė yra įgaliota „užtikrinti jos konsolidavimą ir augimą“ (10). Todėl bendra Kinijos ekonomikos struktūra ne tik sudaro sąlygas svarbiam valstybės kišimuisi į ekonomiką, bet ir aiškiai suteikiami įgaliojimai tokiam kišimuisi vykdyti. Sąvoka „viešosios nuosavybės viršenybė prieš privačiąją“ dominuoja visoje teisės sistemoje ir visuose pagrindiniuose teisės aktuose yra pabrėžiama kaip bendras principas. Kinijos nuosavybės teisė yra geriausias pavyzdys: ji susijusi su pirminiu socializmo etapu, kai valstybė įpareigojama išsaugoti pagrindinę ekonominę sistemą, kurioje svarbiausia yra viešoji nuosavybė. Kitos nuosavybės formos yra toleruojamos, o įstatymai leidžia jas plėtoti kartu su valstybės nuosavybe (11).

10

11

| (32) | Be to, pagal Kinijos teisę socialistinė rinkos ekonomika plėtojama vadovaujant Kinijos komunistų partijai (toliau – KKP). Kinijos valstybės ir KKP struktūros yra tarpusavyje susijusios visais lygmenimis (teisiniu, instituciniu, asmeniniu) ir sudaro stiprią struktūrą, kurioje KKP ir valstybės vaidmenys yra neatskiriami. 2018 m. kovo mėn. iš dalies pakeitus Kinijos Konstituciją, pagrindinis KKP vaidmuo tapo dar svarbesnis, nes jis buvo dar kartą patvirtintas Konstitucijos 1 straipsnio tekste. Po esamo nuostatos pirmojo sakinio „Socialistinė sistema yra pagrindinė Kinijos Liaudies Respublikos sistema“ įterptas naujas antras sakinys „Skiriamasis Kinijos socializmo bruožas yra Kinijos komunistų partijai tenkantis vadovaujamasis vaidmuo.“ (12) Tai rodo KKP vykdomą KLR ekonominės sistemos kontrolę. Ši kontrolė būdinga Kinijos sistemai ir yra didesnė nei kitose šalyse, kurių Vyriausybės vykdo didelę makroekonominę kontrolę ir kuriose veikia laisvosios rinkos jėgos. |
| --- | --- |

(32)

Be to, pagal Kinijos teisę socialistinė rinkos ekonomika plėtojama vadovaujant Kinijos komunistų partijai (toliau – KKP). Kinijos valstybės ir KKP struktūros yra tarpusavyje susijusios visais lygmenimis (teisiniu, instituciniu, asmeniniu) ir sudaro stiprią struktūrą, kurioje KKP ir valstybės vaidmenys yra neatskiriami. 2018 m. kovo mėn. iš dalies pakeitus Kinijos Konstituciją, pagrindinis KKP vaidmuo tapo dar svarbesnis, nes jis buvo dar kartą patvirtintas Konstitucijos 1 straipsnio tekste. Po esamo nuostatos pirmojo sakinio „Socialistinė sistema yra pagrindinė Kinijos Liaudies Respublikos sistema“ įterptas naujas antras sakinys „Skiriamasis Kinijos socializmo bruožas yra Kinijos komunistų partijai tenkantis vadovaujamasis vaidmuo.“ (12) Tai rodo KKP vykdomą KLR ekonominės sistemos kontrolę. Ši kontrolė būdinga Kinijos sistemai ir yra didesnė nei kitose šalyse, kurių Vyriausybės vykdo didelę makroekonominę kontrolę ir kuriose veikia laisvosios rinkos jėgos.

12

| (33) | Pirma, bendros administracinės kontrolės lygmeniu Kinijos ekonomikos kryptis grindžiama sudėtinga pramoninio planavimo sistema, kuri veikia visą šalies ekonominę veiklą. Visi šie planai apima išsamią ir sudėtingą sektorių ir kompleksinių politikos sričių matricą, jie yra visuose valdžios lygmenyse. Provincijų lygmens planai yra detalūs, o nacionaliniuose planuose nustatomi šiek tiek platesni tikslai. Planuose taip pat nurodomos priemonės atitinkamoms pramonės įmonėms ir (arba) sektoriams remti, ir terminai, per kuriuos turi būti pasiekti tikslai. Į kai kuriuos planus įtraukiami aiškūs numatomi tikslai. Pagal planus atskiri pramonės sektoriai ir (arba) projektai išskiriami kaip (teigiami arba neigiami) prioritetai, atitinkantys Vyriausybės prioritetus, ir jiems priskiriami konkretūs vystymosi tikslai (pramonės modernizavimas, tarptautinė plėtra ir t. t.). Ekonominės veiklos vykdytojai – tiek privatūs, tiek valstybiniai – turi veiksmingai pritaikyti savo verslo veiklą prie planavimo sistema nustatytų realijų. Ne tik dėl to, kad planai yra privalomi, bet ir dėl to, kad atitinkamos Kinijos valdžios institucijos visais valdžios lygmenimis laikosi planų sistemos ir atitinkamai naudojasi joms suteiktais įgaliojimais, ekonominės veiklos vykdytojai yra skatinami laikytis planuose nustatytų prioritetų (13). |
| --- | --- |

(33)

Pirma, bendros administracinės kontrolės lygmeniu Kinijos ekonomikos kryptis grindžiama sudėtinga pramoninio planavimo sistema, kuri veikia visą šalies ekonominę veiklą. Visi šie planai apima išsamią ir sudėtingą sektorių ir kompleksinių politikos sričių matricą, jie yra visuose valdžios lygmenyse. Provincijų lygmens planai yra detalūs, o nacionaliniuose planuose nustatomi šiek tiek platesni tikslai. Planuose taip pat nurodomos priemonės atitinkamoms pramonės įmonėms ir (arba) sektoriams remti, ir terminai, per kuriuos turi būti pasiekti tikslai. Į kai kuriuos planus įtraukiami aiškūs numatomi tikslai. Pagal planus atskiri pramonės sektoriai ir (arba) projektai išskiriami kaip (teigiami arba neigiami) prioritetai, atitinkantys Vyriausybės prioritetus, ir jiems priskiriami konkretūs vystymosi tikslai (pramonės modernizavimas, tarptautinė plėtra ir t. t.). Ekonominės veiklos vykdytojai – tiek privatūs, tiek valstybiniai – turi veiksmingai pritaikyti savo verslo veiklą prie planavimo sistema nustatytų realijų. Ne tik dėl to, kad planai yra privalomi, bet ir dėl to, kad atitinkamos Kinijos valdžios institucijos visais valdžios lygmenimis laikosi planų sistemos ir atitinkamai naudojasi joms suteiktais įgaliojimais, ekonominės veiklos vykdytojai yra skatinami laikytis planuose nustatytų prioritetų (13).

13

| (34) | Antra, finansinių išteklių skirstymo lygmeniu, Kinijos finansų sistemoje dominuoja valstybės komerciniai bankai. Šie bankai, nustatydami ir įgyvendindami savo skolinimo politiką, turi derintis prie Vyriausybės pramonės politikos tikslų, o ne pirmiausia įvertinti ekonominę konkretaus projekto naudą (taip pat žr. 3.3.2.9 skirsnį) (14). Tas pats pasakytina ir apie kitus Kinijos finansų sistemos komponentus, tokius kaip vertybinių popierių rinkos, obligacijų rinkos, privataus akcinio kapitalo rinkos ir kt. Nors ir mažesnės svarbos nei bankų sektorius, šios finansų sektoriaus dalys yra instituciškai ir funkciškai sukurtos taip, kad būtų siekiama ne kuo labiau pagerinti finansų rinkų veiksmingą veikimą, o užtikrinti kontrolę ir leisti valstybei ir KKP kištis (15). |
| --- | --- |

(34)

Antra, finansinių išteklių skirstymo lygmeniu, Kinijos finansų sistemoje dominuoja valstybės komerciniai bankai. Šie bankai, nustatydami ir įgyvendindami savo skolinimo politiką, turi derintis prie Vyriausybės pramonės politikos tikslų, o ne pirmiausia įvertinti ekonominę konkretaus projekto naudą (taip pat žr. 3.3.2.9 skirsnį) (14). Tas pats pasakytina ir apie kitus Kinijos finansų sistemos komponentus, tokius kaip vertybinių popierių rinkos, obligacijų rinkos, privataus akcinio kapitalo rinkos ir kt. Nors ir mažesnės svarbos nei bankų sektorius, šios finansų sektoriaus dalys yra instituciškai ir funkciškai sukurtos taip, kad būtų siekiama ne kuo labiau pagerinti finansų rinkų veiksmingą veikimą, o užtikrinti kontrolę ir leisti valstybei ir KKP kištis (15).

14

15

| (35) | Trečia, reglamentavimo aplinkos lygmeniu, valstybės kišimasis į ekonomiką būna įvairių formų. Pavyzdžiui, viešųjų pirkimų taisyklės reguliariai naudojamos siekiant kitų nei ekonominio veiksmingumo politikos tikslų, taip sumenkinant rinka grindžiamus principus toje srityje. Taikomuose teisės aktuose konkrečiai nustatyta, kad viešieji pirkimai vykdomi siekiant palengvinti pagal valstybės politiką nustatytų tikslų įgyvendinimą. Tačiau šių tikslų pobūdis lieka neapibrėžtas, todėl sprendimus priimančios institucijos turi didelę veiksmų laisvę (16). Panašiai investicijų srityje KLR Vyriausybė toliau reikšmingai kontroliuoja valstybės ir privačių investicijų paskirtį ir dydį ir tam daro didelę įtaką. Investicijų tikrinimą, taip pat įvairias paskatas, apribojimus ir draudimus, susijusius su investicijomis, valdžios institucijos naudoja kaip svarbią priemonę pramonės politikos tikslams, pavyzdžiui, išlaikyti valstybės kontrolę pagrindiniuose sektoriuose arba stiprinti vidaus pramonę, remti (17). |
| --- | --- |

(35)

Trečia, reglamentavimo aplinkos lygmeniu, valstybės kišimasis į ekonomiką būna įvairių formų. Pavyzdžiui, viešųjų pirkimų taisyklės reguliariai naudojamos siekiant kitų nei ekonominio veiksmingumo politikos tikslų, taip sumenkinant rinka grindžiamus principus toje srityje. Taikomuose teisės aktuose konkrečiai nustatyta, kad viešieji pirkimai vykdomi siekiant palengvinti pagal valstybės politiką nustatytų tikslų įgyvendinimą. Tačiau šių tikslų pobūdis lieka neapibrėžtas, todėl sprendimus priimančios institucijos turi didelę veiksmų laisvę (16). Panašiai investicijų srityje KLR Vyriausybė toliau reikšmingai kontroliuoja valstybės ir privačių investicijų paskirtį ir dydį ir tam daro didelę įtaką. Investicijų tikrinimą, taip pat įvairias paskatas, apribojimus ir draudimus, susijusius su investicijomis, valdžios institucijos naudoja kaip svarbią priemonę pramonės politikos tikslams, pavyzdžiui, išlaikyti valstybės kontrolę pagrindiniuose sektoriuose arba stiprinti vidaus pramonę, remti (17).

16

17

| (36) | Apibendrinant, Kinijos ekonomikos modelis yra pagrįstas tam tikromis pagrindinėmis aksiomomis, kuriomis numatomas ir skatinamas įvairialypis valstybės kišimasis. Toks didelis valstybės kišimasis neatitinka laisvo rinkos jėgų veikimo, todėl gali būti iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (18). |
| --- | --- |

(36)

Apibendrinant, Kinijos ekonomikos modelis yra pagrįstas tam tikromis pagrindinėmis aksiomomis, kuriomis numatomas ir skatinamas įvairialypis valstybės kišimasis. Toks didelis valstybės kišimasis neatitinka laisvo rinkos jėgų veikimo, todėl gali būti iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (18).

18

3.1.2.3.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmąją įtrauką: atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis

| (37) | Didžiausią KLR ekonomikos dalį sudaro įmonės, kurių nuosavybės teisės priklauso valstybei, kuri jas kontroliuoja arba strategiškai prižiūri, arba kurios vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis. |
| --- | --- |

(37)

Didžiausią KLR ekonomikos dalį sudaro įmonės, kurių nuosavybės teisės priklauso valstybei, kuri jas kontroliuoja arba strategiškai prižiūri, arba kurios vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis.

| (38) | Vienintelis Kinijos peroksosulfatų gamintojas, kuris bendradarbiavo su Komisija atliekant šį tyrimą, yra privačios nuosavybės bendrovė. Komisija neturi tikslios informacijos apie kitų bendrovių, veikiančių KLR peroksosulfatų sektoriuje, nuosavybės struktūrą. |
| --- | --- |

(38)

Vienintelis Kinijos peroksosulfatų gamintojas, kuris bendradarbiavo su Komisija atliekant šį tyrimą, yra privačios nuosavybės bendrovė. Komisija neturi tikslios informacijos apie kitų bendrovių, veikiančių KLR peroksosulfatų sektoriuje, nuosavybės struktūrą.

| (39) | Dėl valstybės kontrolės, strateginės priežiūros ar vadovavimosi valdžios institucijų gairėmis – Vyriausybė ir KKP turi struktūras, kurios užtikrina nuolatinę jų įtaką įmonėms. Valstybė (ir daugeliu atvejų KKP) ne tik aktyviai formuoja bendrąją ekonominę politiką ir prižiūri, kaip atskiros įmonės ją įgyvendina, bet ir reikalauja savo teisių dalyvauti įmonių veiklos sprendimų procese. Elementai, rodantys, kad valstybė kontroliuoja peroksosulfatų sektoriaus įmones, išsamiau apibūdinami 3.1.2.4 skirsnyje. Kadangi cheminių medžiagų sektoriuje stebima didelė valstybės kontrolė ir kišimasis, kaip aprašyta toliau, net privatūs peroksosulfatų gamintojai negali veikti rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(39)

Dėl valstybės kontrolės, strateginės priežiūros ar vadovavimosi valdžios institucijų gairėmis – Vyriausybė ir KKP turi struktūras, kurios užtikrina nuolatinę jų įtaką įmonėms. Valstybė (ir daugeliu atvejų KKP) ne tik aktyviai formuoja bendrąją ekonominę politiką ir prižiūri, kaip atskiros įmonės ją įgyvendina, bet ir reikalauja savo teisių dalyvauti įmonių veiklos sprendimų procese. Elementai, rodantys, kad valstybė kontroliuoja peroksosulfatų sektoriaus įmones, išsamiau apibūdinami 3.1.2.4 skirsnyje. Kadangi cheminių medžiagų sektoriuje stebima didelė valstybės kontrolė ir kišimasis, kaip aprašyta toliau, net privatūs peroksosulfatų gamintojai negali veikti rinkos sąlygomis.

3.1.2.4.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antrąją įtrauką: valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms

| (40) | KLR Vyriausybė gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje. Kaip numatyta Kinijos teisės aktuose, KKP organai tiek valstybės, tiek privačiose įmonėse yra kitas kanalas, kuriuo valstybė gali kištis į verslo sprendimus. Pagal Kinijos bendrovių teisę kiekvienoje bendrovėje turi būti įsteigta KKP organizacija (kurioje turi būti bent trys KKP nariai, kaip nurodyta KKP konstitucijoje (19)) ir bendrovė turi sudaryti būtinas sąlygas partijos organizacijos veiklai. Taip pat pranešama, kad KKP daro spaudimą privačioms bendrovėms pirmenybę teikti „patriotizmui“ ir laikytis partijos drausmės (20). 2017 m. pranešta, kad partijos organai veikė 70 % iš maždaug 1,86 mln. privačių bendrovių ir kad padidėjo spaudimas KKP organizacijoms tarti lemiamą žodį priimant verslo sprendimus jų atitinkamose bendrovėse (21). Šios taisyklės bendrai taikomos visoje Kinijos ekonomikoje. Komisija nustatė, kad šios taisyklės taip pat taikomos peroksosulfatų gamintojams ir jų gamybos išteklių tiekėjams. |
| --- | --- |

(40)

KLR Vyriausybė gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje. Kaip numatyta Kinijos teisės aktuose, KKP organai tiek valstybės, tiek privačiose įmonėse yra kitas kanalas, kuriuo valstybė gali kištis į verslo sprendimus. Pagal Kinijos bendrovių teisę kiekvienoje bendrovėje turi būti įsteigta KKP organizacija (kurioje turi būti bent trys KKP nariai, kaip nurodyta KKP konstitucijoje (19)) ir bendrovė turi sudaryti būtinas sąlygas partijos organizacijos veiklai. Taip pat pranešama, kad KKP daro spaudimą privačioms bendrovėms pirmenybę teikti „patriotizmui“ ir laikytis partijos drausmės (20). 2017 m. pranešta, kad partijos organai veikė 70 % iš maždaug 1,86 mln. privačių bendrovių ir kad padidėjo spaudimas KKP organizacijoms tarti lemiamą žodį priimant verslo sprendimus jų atitinkamose bendrovėse (21). Šios taisyklės bendrai taikomos visoje Kinijos ekonomikoje. Komisija nustatė, kad šios taisyklės taip pat taikomos peroksosulfatų gamintojams ir jų gamybos išteklių tiekėjams.

19

20

21

| (41) | Tiksliau per pradinį tyrimą dėl peroksosulfatų nustatyta, kad vienoje bendrovėje dauguma valdybos direktorių (įskaitant valdybos pirmininką, kuriam priklausė didelė bendrovės akcijų dalis) yra tie patys kaip prieš privatizavimą ir buvo paskirti valstybės. Be to, nustatyta, kad jie yra KKP nariai. Be to, bendrovė negalėjo įrodyti, kad vykstant privatizavimui už akcijas buvo sumokėta (22). |
| --- | --- |

(41)

Tiksliau per pradinį tyrimą dėl peroksosulfatų nustatyta, kad vienoje bendrovėje dauguma valdybos direktorių (įskaitant valdybos pirmininką, kuriam priklausė didelė bendrovės akcijų dalis) yra tie patys kaip prieš privatizavimą ir buvo paskirti valstybės. Be to, nustatyta, kad jie yra KKP nariai. Be to, bendrovė negalėjo įrodyti, kad vykstant privatizavimui už akcijas buvo sumokėta (22).

22

| (42) | Per pradinį tyrimą nustatyta, kad trys kitos bendrovės (įsteigtos kaip valstybės įmonės ir privatizuotos 2000 m.) darbuotojai, kurie ėjo vadovaujamas pareigas iki privatizavimo, vykdė bendrovės privatizavimą ir išlaikė pagrindinių bendrovės sprendimus priimančių organų kontrolę. Be to, nustatyta, kad tie trys asmenys yra KKP nariai (23). Dėl trečios bendrovės, kuri buvo tirta per pradinį tyrimą, nustatyta, kad bendrovės įstatinis kapitalas gautas iš dabartinio bendrovės pirmininko valdytų kolektyvinės nuosavybės įmonių (24). |
| --- | --- |

(42)

Per pradinį tyrimą nustatyta, kad trys kitos bendrovės (įsteigtos kaip valstybės įmonės ir privatizuotos 2000 m.) darbuotojai, kurie ėjo vadovaujamas pareigas iki privatizavimo, vykdė bendrovės privatizavimą ir išlaikė pagrindinių bendrovės sprendimus priimančių organų kontrolę. Be to, nustatyta, kad tie trys asmenys yra KKP nariai (23). Dėl trečios bendrovės, kuri buvo tirta per pradinį tyrimą, nustatyta, kad bendrovės įstatinis kapitalas gautas iš dabartinio bendrovės pirmininko valdytų kolektyvinės nuosavybės įmonių (24).

23

24

| (43) | Valstybės dalyvavimas finansų rinkose ir kišimasis į jas (taip pat žr. 3.3.2.8 skirsnį), taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius, toliau daro rinkos iškreipiamąjį poveikį (25). |
| --- | --- |

(43)

Valstybės dalyvavimas finansų rinkose ir kišimasis į jas (taip pat žr. 3.3.2.8 skirsnį), taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius, toliau daro rinkos iškreipiamąjį poveikį (25).

25

| (44) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir atsižvelgiant į tai, kad nebuvo pateikta informacijos, kuria būtų paneigtos pirmiau aprašytos aplinkybės, Komisija padarė išvadą, kad valstybės dalyvavimas peroksosulfatų sektoriuje, be kita ko, finansų ir kitų gamybos išteklių sektoriuose, kartu su 3.3.2.3 skirsnyje ir toliau aprašyta sistema, leidžia KLR Vyriausybei kištis į kainas ir sąnaudas. |
| --- | --- |

(44)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir atsižvelgiant į tai, kad nebuvo pateikta informacijos, kuria būtų paneigtos pirmiau aprašytos aplinkybės, Komisija padarė išvadą, kad valstybės dalyvavimas peroksosulfatų sektoriuje, be kita ko, finansų ir kitų gamybos išteklių sektoriuose, kartu su 3.3.2.3 skirsnyje ir toliau aprašyta sistema, leidžia KLR Vyriausybei kištis į kainas ir sąnaudas.

3.1.2.5.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto trečiąją įtrauką: viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka

| (45) | Kinijos ekonomikos kryptis iš esmės nustatoma taikant sudėtingą planavimo sistemą, pagal kurią suformuojami prioritetai ir iškeliami tikslai, kurių turi siekti centrinė ir vietos valdžios institucijos. Visais valdžios lygmenimis yra nustatyti atitinkami planai, kurie aprėpia praktiškai visus ekonomikos sektorius, o planavimo priemonėmis nustatyti tikslai yra įpareigojamojo pobūdžio ir kiekvieno administracinio lygmens valdžios institucijos prižiūri, kaip atitinkamo žemesnio lygmens valdžios institucijos tuos planus įgyvendina. Apskritai KLR planavimo sistemoje ištekliai nukreipiami į sektorius, kuriuos Vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne skirstomi atsižvelgiant į rinkos jėgas (26). |
| --- | --- |

(45)

Kinijos ekonomikos kryptis iš esmės nustatoma taikant sudėtingą planavimo sistemą, pagal kurią suformuojami prioritetai ir iškeliami tikslai, kurių turi siekti centrinė ir vietos valdžios institucijos. Visais valdžios lygmenimis yra nustatyti atitinkami planai, kurie aprėpia praktiškai visus ekonomikos sektorius, o planavimo priemonėmis nustatyti tikslai yra įpareigojamojo pobūdžio ir kiekvieno administracinio lygmens valdžios institucijos prižiūri, kaip atitinkamo žemesnio lygmens valdžios institucijos tuos planus įgyvendina. Apskritai KLR planavimo sistemoje ištekliai nukreipiami į sektorius, kuriuos Vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne skirstomi atsižvelgiant į rinkos jėgas (26).

26

| (46) | Aiškiausias ir išsamiausias politikos dokumentas, susijęs su Kinijos cheminių medžiagų sektoriumi, yra 13-tasis naftos chemijos ir chemijos pramonės sektoriaus penkmečio planas (2016–2020 m.) (toliau – planas). Pavyzdžiui, kalbant apie amoniaką (pagrindinę peroksosulfatų žaliavą), plane raginama skatinti antrojo etapo „Cangzhou Zhenguan“600 000 t amoniako įrenginių statybą (27). Plane numatyta, kad iš esmės nebus statomi nauji sintetinio amoniako įrenginiai, kuriuose kaip žaliavos būtų naudojamos bedūmės gabalinės anglys ir gamtinės dujos. Veikiau reikėtų plėtoti pramonės konkurencinį pranašumą kurti naujas pramonės grandinės sąsajas, kaip antai anglies ir cheminių medžiagų pramonės šakų sąsajas (28). Plane taip pat skatinamos technologijų ir įrangos sąsajos, kuriomis užtikrinama, kad per metus būtų pagaminta daugiau nei milijonas tonų sintetinio amoniako ir sintetinio metanolio (29). |
| --- | --- |

(46)

Aiškiausias ir išsamiausias politikos dokumentas, susijęs su Kinijos cheminių medžiagų sektoriumi, yra 13-tasis naftos chemijos ir chemijos pramonės sektoriaus penkmečio planas (2016–2020 m.) (toliau – planas). Pavyzdžiui, kalbant apie amoniaką (pagrindinę peroksosulfatų žaliavą), plane raginama skatinti antrojo etapo „Cangzhou Zhenguan“600 000 t amoniako įrenginių statybą (27). Plane numatyta, kad iš esmės nebus statomi nauji sintetinio amoniako įrenginiai, kuriuose kaip žaliavos būtų naudojamos bedūmės gabalinės anglys ir gamtinės dujos. Veikiau reikėtų plėtoti pramonės konkurencinį pranašumą kurti naujas pramonės grandinės sąsajas, kaip antai anglies ir cheminių medžiagų pramonės šakų sąsajas (28). Plane taip pat skatinamos technologijų ir įrangos sąsajos, kuriomis užtikrinama, kad per metus būtų pagaminta daugiau nei milijonas tonų sintetinio amoniako ir sintetinio metanolio (29).

27

28

29

| (47) | Kalbant apie kitą pagrindinę žaliavą, sieros rūgštį, Hebėjaus provincijos 13-ajame naftos chemijos penkmečio plane pateikiamas pavyzdys, kaip politikos tikslas ir uždaviniai perkeliami iš nacionalinio lygmens į kitą administravimo lygmenį. Apžvelgus 12-ąjį penkmečio plano pasiekimus, plane nustatyti pagrindiniai kito penkerių metų laikotarpio uždaviniai, kaip antai produkto struktūros tobulinimas (30). |
| --- | --- |

(47)

Kalbant apie kitą pagrindinę žaliavą, sieros rūgštį, Hebėjaus provincijos 13-ajame naftos chemijos penkmečio plane pateikiamas pavyzdys, kaip politikos tikslas ir uždaviniai perkeliami iš nacionalinio lygmens į kitą administravimo lygmenį. Apžvelgus 12-ąjį penkmečio plano pasiekimus, plane nustatyti pagrindiniai kito penkerių metų laikotarpio uždaviniai, kaip antai produkto struktūros tobulinimas (30).

30

| (48) | Kalbant apie kitą žaliavą, kalio hidroksidą, 13-ajame penkmečio plane kaip mineraliniai ištekliai minimos kalio druskos. Plane nustatyta keletas kasybos sektoriaus problemų: vis dar palyginti dažnas valstybės kišimasis į išteklių paskirstymą, kasybos teisėms taikomi neišsamūs rinkos principai, dar nebaigta moderni kasybos rinkos sistema (31). Kalio druska yra vienas iš mineralų, įvardijamų kaip strateginis. Vienas iš aiškių plano tikslų – konsoliduoti kalio druskos bazes Činghajaus Čarhane ir Sindziango Lopnūre, išlaikyti 55–60 % vidaus savarankiško apsirūpinimo lygį ir kontroliuoti kalio druskos kasybos intensyvumą ir naują gamybos pajėgumų padidėjimą (32). |
| --- | --- |

(48)

Kalbant apie kitą žaliavą, kalio hidroksidą, 13-ajame penkmečio plane kaip mineraliniai ištekliai minimos kalio druskos. Plane nustatyta keletas kasybos sektoriaus problemų: vis dar palyginti dažnas valstybės kišimasis į išteklių paskirstymą, kasybos teisėms taikomi neišsamūs rinkos principai, dar nebaigta moderni kasybos rinkos sistema (31). Kalio druska yra vienas iš mineralų, įvardijamų kaip strateginis. Vienas iš aiškių plano tikslų – konsoliduoti kalio druskos bazes Činghajaus Čarhane ir Sindziango Lopnūre, išlaikyti 55–60 % vidaus savarankiško apsirūpinimo lygį ir kontroliuoti kalio druskos kasybos intensyvumą ir naują gamybos pajėgumų padidėjimą (32).

31

32

| (49) | Be to, kitoks įvairus valstybės kišimasis daro poveikį pagrindinių žaliavų ir energijos tiekimo grandinei visoje Kinijoje. Valstybė labai kišasi į elektros energijos sektorių, perteklinius pajėgumus ir diferencinę ir (arba) lengvatinę elektros energijos kainodarą, siekdama Kinijos peroksosulfatų sektoriui sumažinti elektros energijos kainas (33). Kalbant apie amonio sulfatą, veikia subsidijų schemos, visų pirma mokesčių programos, žemės skyrimas, paskolų programos, dotacijos ir kitos programos (34). Kalbant apie natrio hidroksidą (kaustinę sodą): taikomas elektros energijos tiekimas mažesnėmis kainomis (35). |
| --- | --- |

(49)

Be to, kitoks įvairus valstybės kišimasis daro poveikį pagrindinių žaliavų ir energijos tiekimo grandinei visoje Kinijoje. Valstybė labai kišasi į elektros energijos sektorių, perteklinius pajėgumus ir diferencinę ir (arba) lengvatinę elektros energijos kainodarą, siekdama Kinijos peroksosulfatų sektoriui sumažinti elektros energijos kainas (33). Kalbant apie amonio sulfatą, veikia subsidijų schemos, visų pirma mokesčių programos, žemės skyrimas, paskolų programos, dotacijos ir kitos programos (34). Kalbant apie natrio hidroksidą (kaustinę sodą): taikomas elektros energijos tiekimas mažesnėmis kainomis (35).

33

34

35

| (50) | Taigi, nustatyta, kad KLR Vyriausybė vykdo viešąją politiką ir daro įtaką laisvosios rinkos jėgoms peroksosulfatų sektoriuje naudojamų žaliavų gamybos atžvilgiu. Tokios priemonės trukdo rinkos jėgoms normaliai veikti. |
| --- | --- |

(50)

Taigi, nustatyta, kad KLR Vyriausybė vykdo viešąją politiką ir daro įtaką laisvosios rinkos jėgoms peroksosulfatų sektoriuje naudojamų žaliavų gamybos atžvilgiu. Tokios priemonės trukdo rinkos jėgoms normaliai veikti.

3.1.2.6.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtąją įtrauką: bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas

| (51) | Remiantis byloje turima informacija, Kinijos bankroto sistema yra nepakankama, kad ją taikant būtų galima įgyvendinti jos pagrindinius tikslus, pvz., sąžiningai padengti reikalavimus ir skolas ir užtikrinti teisėtas kreditorių ir skolininkų teises bei interesus. Panašu, kad tai pagrįsta tuo, kad, nors Kinijos bankroto įstatymas formaliai grindžiamas panašiais principais, kaip ir atitinkami įstatymai kitose šalyse, Kinijos sistemai būdingas sisteminis nepakankamas vykdymo užtikrinimas. Bankrotų skaičius, palyginti su šalies ekonomikos dydžiu, tebėra nedidelis taip pat ir dėl to, kad nemokumo bylos turi daug trūkumų, kurie veiksmingai atgraso nuo bankroto skelbimo. Be to, valstybės vaidmuo nemokumo byloje tebėra stiprus ir aktyvus, dažnai turintis tiesioginės įtakos bylos baigčiai (36). |
| --- | --- |

(51)

Remiantis byloje turima informacija, Kinijos bankroto sistema yra nepakankama, kad ją taikant būtų galima įgyvendinti jos pagrindinius tikslus, pvz., sąžiningai padengti reikalavimus ir skolas ir užtikrinti teisėtas kreditorių ir skolininkų teises bei interesus. Panašu, kad tai pagrįsta tuo, kad, nors Kinijos bankroto įstatymas formaliai grindžiamas panašiais principais, kaip ir atitinkami įstatymai kitose šalyse, Kinijos sistemai būdingas sisteminis nepakankamas vykdymo užtikrinimas. Bankrotų skaičius, palyginti su šalies ekonomikos dydžiu, tebėra nedidelis taip pat ir dėl to, kad nemokumo bylos turi daug trūkumų, kurie veiksmingai atgraso nuo bankroto skelbimo. Be to, valstybės vaidmuo nemokumo byloje tebėra stiprus ir aktyvus, dažnai turintis tiesioginės įtakos bylos baigčiai (36).

36

| (52) | Be to, nuosavybės teisių sistemos trūkumai ypač akivaizdūs nuosavybės teisių į žemę ir žemėnaudos teisių KLR srityje (37). Visa žemė priklauso Kinijos valstybei (kolektyviai priklausanti kaimo žemė ir valstybei priklausanti miesto žemė). Ją skiria tik valstybė. Yra teisinių nuostatų, kuriomis siekiama skaidriai skirti žemėnaudos teises rinkos kainomis, pavyzdžiui, nustatant konkurso procedūras. Tačiau šių nuostatų nuolat nesilaikoma – kai kurie pirkėjai žemę gauna nemokamai arba žemesne nei rinkos kaina (38). Be to, valdžios institucijos, skirdamos žemę, dažnai siekia konkrečių politinių tikslų, įskaitant ekonominių planų įgyvendinimą (39). |
| --- | --- |

(52)

Be to, nuosavybės teisių sistemos trūkumai ypač akivaizdūs nuosavybės teisių į žemę ir žemėnaudos teisių KLR srityje (37). Visa žemė priklauso Kinijos valstybei (kolektyviai priklausanti kaimo žemė ir valstybei priklausanti miesto žemė). Ją skiria tik valstybė. Yra teisinių nuostatų, kuriomis siekiama skaidriai skirti žemėnaudos teises rinkos kainomis, pavyzdžiui, nustatant konkurso procedūras. Tačiau šių nuostatų nuolat nesilaikoma – kai kurie pirkėjai žemę gauna nemokamai arba žemesne nei rinkos kaina (38). Be to, valdžios institucijos, skirdamos žemę, dažnai siekia konkrečių politinių tikslų, įskaitant ekonominių planų įgyvendinimą (39).

37

38

39

| (53) | Todėl atrodo, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai neveikia tinkamai ir dėl to atsiranda iškraipymų, susijusių su nemokių įmonių išlaikymu be skolų ir žemės skyrimu bei įsigijimu KLR. Šie įstatymai taip pat taikomi peroksosulfatų sektoriui ir jo žaliavų tiekėjams. Dėl dviejų peroksosulfatų gamintojų Komisija nustatė, kad iškraipymai, visų pirma susiję su įgytų žemėnaudos teisių kaina, buvo perkelti iš ne rinkos ekonomikos sistemos (40). Neseniai atlikus kitų sektorių tyrimus taip pat patvirtinta, kad žemėnaudos teisės suteikiamos už mažesnį nei pakankamą atlygį (41). |
| --- | --- |

(53)

Todėl atrodo, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai neveikia tinkamai ir dėl to atsiranda iškraipymų, susijusių su nemokių įmonių išlaikymu be skolų ir žemės skyrimu bei įsigijimu KLR. Šie įstatymai taip pat taikomi peroksosulfatų sektoriui ir jo žaliavų tiekėjams. Dėl dviejų peroksosulfatų gamintojų Komisija nustatė, kad iškraipymai, visų pirma susiję su įgytų žemėnaudos teisių kaina, buvo perkelti iš ne rinkos ekonomikos sistemos (40). Neseniai atlikus kitų sektorių tyrimus taip pat patvirtinta, kad žemėnaudos teisės suteikiamos už mažesnį nei pakankamą atlygį (41).

40

41

| (54) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir tai, kad šiuo atveju nebendradarbiauta, Komisija padarė išvadą, kad peroksosulfatų sektoriuje bankroto ir nuosavybės įstatymai taikyti diskriminuojamai arba jų taikymas užtikrintas netinkamai. |
| --- | --- |

(54)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir tai, kad šiuo atveju nebendradarbiauta, Komisija padarė išvadą, kad peroksosulfatų sektoriuje bankroto ir nuosavybės įstatymai taikyti diskriminuojamai arba jų taikymas užtikrintas netinkamai.

3.1.2.7.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktąją įtrauką: darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas

| (55) | KLR negali būti visiškai išplėtota rinka pagrįsta darbo užmokesčio sistema, nes darbuotojai ir darbdaviai negali naudotis savo teisėmis jungtis į organizacijas. KLR neratifikavo kai kurių esminių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, visų pirma dėl asociacijų laisvės ir dėl kolektyvinių derybų (42). Pagal nacionalinę teisę veikia tik viena profesinių sąjungų organizacija. Tačiau ši organizacija nėra nepriklausoma nuo valstybės institucijų, o jos dalyvavimas kolektyvinėse derybose ir darbuotojų teisių apsaugos srityje tebėra labai menkas (43). Be to, Kinijos darbo jėgos judumą riboja namų ūkių registravimo sistema, pagal kurią galimybė gauti visas socialinės apsaugos ir kitas išmokas suteikiama tik tam tikros administracinės teritorijos gyventojams. Paprastai tai reiškia, kad darbuotojai, kurie neturi gyvenamosios vietos registracijos ten, kur dirba, užimtumo atžvilgiu atsiduria pažeidžiamoje padėtyje ir gauna mažesnes pajamas nei gyvenamosios vietos registracijos turėtojai (44). Šie nustatyti faktai rodo, kad KLR darbo užmokestis yra iškraipytas. |
| --- | --- |

(55)

KLR negali būti visiškai išplėtota rinka pagrįsta darbo užmokesčio sistema, nes darbuotojai ir darbdaviai negali naudotis savo teisėmis jungtis į organizacijas. KLR neratifikavo kai kurių esminių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, visų pirma dėl asociacijų laisvės ir dėl kolektyvinių derybų (42). Pagal nacionalinę teisę veikia tik viena profesinių sąjungų organizacija. Tačiau ši organizacija nėra nepriklausoma nuo valstybės institucijų, o jos dalyvavimas kolektyvinėse derybose ir darbuotojų teisių apsaugos srityje tebėra labai menkas (43). Be to, Kinijos darbo jėgos judumą riboja namų ūkių registravimo sistema, pagal kurią galimybė gauti visas socialinės apsaugos ir kitas išmokas suteikiama tik tam tikros administracinės teritorijos gyventojams. Paprastai tai reiškia, kad darbuotojai, kurie neturi gyvenamosios vietos registracijos ten, kur dirba, užimtumo atžvilgiu atsiduria pažeidžiamoje padėtyje ir gauna mažesnes pajamas nei gyvenamosios vietos registracijos turėtojai (44). Šie nustatyti faktai rodo, kad KLR darbo užmokestis yra iškraipytas.

42

43

44

| (56) | Iš šio tyrimo medžiagos negalima daryti išvados, kad Kinijos darbo teisės sistema peroksosulfatų sektoriui netaikoma. Faktiškai šiam sektoriui, atrodo, darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas vienodą poveikį daro ir tiesiogiai (kai gaminamas peržiūrimasis produktas), ir netiesiogiai (kai suteikiama prieiga prie bendrovių, kurioms taikoma ta pati KLR darbo sistema, kapitalo arba gamybos išteklių). |
| --- | --- |

(56)

Iš šio tyrimo medžiagos negalima daryti išvados, kad Kinijos darbo teisės sistema peroksosulfatų sektoriui netaikoma. Faktiškai šiam sektoriui, atrodo, darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas vienodą poveikį daro ir tiesiogiai (kai gaminamas peržiūrimasis produktas), ir netiesiogiai (kai suteikiama prieiga prie bendrovių, kurioms taikoma ta pati KLR darbo sistema, kapitalo arba gamybos išteklių).

| (57) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad darbo užmokesčio sąnaudos peroksosulfatų sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą, buvo iškraipytos. |
| --- | --- |

(57)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad darbo užmokesčio sąnaudos peroksosulfatų sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą, buvo iškraipytos.

3.1.2.8.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštąją įtrauką: viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą

| (58) | KLR įmonių galimybes pasinaudoti kapitalu mažina įvairūs iškraipymai. |
| --- | --- |

(58)

KLR įmonių galimybes pasinaudoti kapitalu mažina įvairūs iškraipymai.

| (59) | Pirma, Kinijos finansų sistemai būdinga stipri valstybės bankų padėtis (45), kai suteikiant galimybę gauti finansavimą atsižvelgiama į kitus kriterijus nei projekto ekonominis gyvybingumas. Panašiai kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai ir toliau yra susiję su valstybe ne tik pagal nuosavybės teises, bet ir asmeniniais ryšiais (pagrindinius didelių valstybės finansų įstaigų vadovus galiausiai skiria KKP) (46), ir, vėlgi, kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai nuolat įgyvendina Vyriausybės parengtą viešąją politiką. Tokiu būdu bankai laikosi aiškios juridinės prievolės vykdyti savo veiklą atsižvelgiant į nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikius ir laikantis valstybės pramonės politikos gairių (47). Tą dar labiau sustiprina papildomos galiojančios taisyklės, pagal kurias lėšos yra nukreipiamos į Vyriausybės skatinamaisiais arba kitomis prasmėmis svarbiais įvardytus sektorius (48). |
| --- | --- |

(59)

Pirma, Kinijos finansų sistemai būdinga stipri valstybės bankų padėtis (45), kai suteikiant galimybę gauti finansavimą atsižvelgiama į kitus kriterijus nei projekto ekonominis gyvybingumas. Panašiai kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai ir toliau yra susiję su valstybe ne tik pagal nuosavybės teises, bet ir asmeniniais ryšiais (pagrindinius didelių valstybės finansų įstaigų vadovus galiausiai skiria KKP) (46), ir, vėlgi, kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai nuolat įgyvendina Vyriausybės parengtą viešąją politiką. Tokiu būdu bankai laikosi aiškios juridinės prievolės vykdyti savo veiklą atsižvelgiant į nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikius ir laikantis valstybės pramonės politikos gairių (47). Tą dar labiau sustiprina papildomos galiojančios taisyklės, pagal kurias lėšos yra nukreipiamos į Vyriausybės skatinamaisiais arba kitomis prasmėmis svarbiais įvardytus sektorius (48).

45

46

47

48

| (60) | Nors pripažįstama, kad gali būti įvairių teisinių priemonių, kuriomis nurodoma, kad reikia vadovautis įprasta bankų elgsena ir prudencinėmis taisyklėmis, pvz., išnagrinėti paskolos gavėjo kreditingumą, iš susijusių įrodymų matyti, kad taikant įvairias teisines priemones šioms nuostatoms tenka tik antraeilis vaidmuo (49). Pagal ankstesnių prekybos apsaugos tyrimų nustatytus faktus padarytos tos pačios išvados (50). |
| --- | --- |

(60)

Nors pripažįstama, kad gali būti įvairių teisinių priemonių, kuriomis nurodoma, kad reikia vadovautis įprasta bankų elgsena ir prudencinėmis taisyklėmis, pvz., išnagrinėti paskolos gavėjo kreditingumą, iš susijusių įrodymų matyti, kad taikant įvairias teisines priemones šioms nuostatoms tenka tik antraeilis vaidmuo (49). Pagal ankstesnių prekybos apsaugos tyrimų nustatytus faktus padarytos tos pačios išvados (50).

49

50

| (61) | Be to, obligacijų ir kredito reitingai dažnai iškraipomi dėl įvairių priežasčių, įskaitant tai, kad rizikos vertinimas priklauso nuo įmonės strateginės svarbos KLR Vyriausybei ir bet kokios netiesioginės Vyriausybės garantijos dydžio. Apytikriai apskaičiuota, kad Kinijos kredito reitingai sistemingai atitinka mažesnius tarptautinius reitingus (51). |
| --- | --- |

(61)

Be to, obligacijų ir kredito reitingai dažnai iškraipomi dėl įvairių priežasčių, įskaitant tai, kad rizikos vertinimas priklauso nuo įmonės strateginės svarbos KLR Vyriausybei ir bet kokios netiesioginės Vyriausybės garantijos dydžio. Apytikriai apskaičiuota, kad Kinijos kredito reitingai sistemingai atitinka mažesnius tarptautinius reitingus (51).

51

| (62) | Dėl to skolinimas valstybės įmonėms, didelėms susijusioms privačioms įmonėms ir įmonėms pagrindiniuose pramonės sektoriuose yra šališkas, o tai reiškia, kad kapitalo prieinamumas ir sąnaudos nėra vienodi visiems rinkos dalyviams. |
| --- | --- |

(62)

Dėl to skolinimas valstybės įmonėms, didelėms susijusioms privačioms įmonėms ir įmonėms pagrindiniuose pramonės sektoriuose yra šališkas, o tai reiškia, kad kapitalo prieinamumas ir sąnaudos nėra vienodi visiems rinkos dalyviams.

| (63) | Antra, skolinimosi išlaidos buvo dirbtinai mažinamos, kad būtų skatinamas investicijų augimas. Dėl to per daug naudojama kapitalo investicijų, o investicijų grąža yra vis mažesnė. Tai matyti iš pastaruoju metu didėjančio įmonių įsiskolinimo valstybės sektoriuje nepaisant smarkaus pelningumo mažėjimo, o tai rodo, kad bankų sistemos veikimo mechanizmai neatitinka įprastų komercinių taisyklių. |
| --- | --- |

(63)

Antra, skolinimosi išlaidos buvo dirbtinai mažinamos, kad būtų skatinamas investicijų augimas. Dėl to per daug naudojama kapitalo investicijų, o investicijų grąža yra vis mažesnė. Tai matyti iš pastaruoju metu didėjančio įmonių įsiskolinimo valstybės sektoriuje nepaisant smarkaus pelningumo mažėjimo, o tai rodo, kad bankų sistemos veikimo mechanizmai neatitinka įprastų komercinių taisyklių.

| (64) | Trečia, nors nominali palūkanų norma buvo liberalizuota 2015 m. spalio mėn., kainų signalai vis dar nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, o yra veikiami Vyriausybės sukurtų iškraipymų. Iš tiesų skolinimas taikant lyginamąją palūkanų normą arba už ją mažesnę vis dar sudaro 45 % viso skolinimo ir panašu, kad tikslinis kreditas dar labiau padidėjo, nes, nepaisant pablogėjusių ekonominių sąlygų, nuo 2015 m. ši dalis pastebimai padidėjo (52). Dirbtinai mažos palūkanų normos lemia mažesnės nei rinkos kainos nustatymą, taigi ir pernelyg didelį kapitalo naudojimą. |
| --- | --- |

(64)

Trečia, nors nominali palūkanų norma buvo liberalizuota 2015 m. spalio mėn., kainų signalai vis dar nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, o yra veikiami Vyriausybės sukurtų iškraipymų. Iš tiesų skolinimas taikant lyginamąją palūkanų normą arba už ją mažesnę vis dar sudaro 45 % viso skolinimo ir panašu, kad tikslinis kreditas dar labiau padidėjo, nes, nepaisant pablogėjusių ekonominių sąlygų, nuo 2015 m. ši dalis pastebimai padidėjo (52). Dirbtinai mažos palūkanų normos lemia mažesnės nei rinkos kainos nustatymą, taigi ir pernelyg didelį kapitalo naudojimą.

52

| (65) | Bendras kredito augimas KLR rodo kapitalo paskirstymo veiksmingumo mažėjimą be jokių kreditavimo apribojimų požymių, kurie būtų tikėtini neiškraipytoje rinkos aplinkoje. Dėl to pastaraisiais metais labai padaugėjo neveiksnių paskolų. Didėjant rizikingų skolų skaičiui KLR Vyriausybė nusprendė vengti įsipareigojimų nevykdymo. Taigi blogų skolų klausimas buvo išspręstas perkeliant skolą ir taip sukuriant vadinamąsias bendroves zombes, arba perleidžiant skolos nuosavybę (pvz., per susijungimus ar konvertuojant skolas į nuosavybės vertybinius popierius), nebūtinai pašalinant bendrą skolos problemą ar pagrindines skolos priežastis (53). |
| --- | --- |

(65)

Bendras kredito augimas KLR rodo kapitalo paskirstymo veiksmingumo mažėjimą be jokių kreditavimo apribojimų požymių, kurie būtų tikėtini neiškraipytoje rinkos aplinkoje. Dėl to pastaraisiais metais labai padaugėjo neveiksnių paskolų. Didėjant rizikingų skolų skaičiui KLR Vyriausybė nusprendė vengti įsipareigojimų nevykdymo. Taigi blogų skolų klausimas buvo išspręstas perkeliant skolą ir taip sukuriant vadinamąsias bendroves zombes, arba perleidžiant skolos nuosavybę (pvz., per susijungimus ar konvertuojant skolas į nuosavybės vertybinius popierius), nebūtinai pašalinant bendrą skolos problemą ar pagrindines skolos priežastis (53).

53

| (66) | Iš esmės, nepaisant pastarojo meto veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant liberalizuoti rinką, KLR įmonių kredito sistemai įtakos turi didelės sisteminės problemos ir iškraipymai, atsirandantys dėl nuolatinio nepageidaujamo valstybės vaidmens kapitalo rinkose. |
| --- | --- |

(66)

Iš esmės, nepaisant pastarojo meto veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant liberalizuoti rinką, KLR įmonių kredito sistemai įtakos turi didelės sisteminės problemos ir iškraipymai, atsirandantys dėl nuolatinio nepageidaujamo valstybės vaidmens kapitalo rinkose.

| (67) | Iš šio tyrimo medžiagos negalima daryti išvados, kad peroksosulfatų gamintojai ir (arba) žaliavų ir kitų medžiagų tiekėjai nesinaudoja tokia finansine sistema. |
| --- | --- |

(67)

Iš šio tyrimo medžiagos negalima daryti išvados, kad peroksosulfatų gamintojai ir (arba) žaliavų ir kitų medžiagų tiekėjai nesinaudoja tokia finansine sistema.

| (68) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad peroksosulfatų gamintojai turėjo galimybių gauti finansavimą, kurį teikia viešosios politikos tikslus įgyvendinančios arba nepriklausomai nuo valstybės neveikiančios institucijos. |
| --- | --- |

(68)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad peroksosulfatų gamintojai turėjo galimybių gauti finansavimą, kurį teikia viešosios politikos tikslus įgyvendinančios arba nepriklausomai nuo valstybės neveikiančios institucijos.

3.1.2.9.   Aprašytų iškraipymų sisteminis pobūdis

| (69) | Komisija pažymėjo, kad ataskaitoje aprašyti iškraipymai nėra susiję su kokiu nors konkrečiu pramonės sektoriumi. Priešingai, iš turimų įrodymų matyti, kad Kinijos sistemos faktai ir skaičiai, kaip aprašyta 3.1.2.1–3.1.2.8 skirsniuose ir ataskaitos A ir B dalyse, taikomi visoje šalyje ir visuose ekonomikos sektoriuose. |
| --- | --- |

(69)

Komisija pažymėjo, kad ataskaitoje aprašyti iškraipymai nėra susiję su kokiu nors konkrečiu pramonės sektoriumi. Priešingai, iš turimų įrodymų matyti, kad Kinijos sistemos faktai ir skaičiai, kaip aprašyta 3.1.2.1–3.1.2.8 skirsniuose ir ataskaitos A ir B dalyse, taikomi visoje šalyje ir visuose ekonomikos sektoriuose.

| (70) | Peroksosulfatams gaminti reikalingos pagrindinės žaliavos. Kai gamintojai perka šiuos gamybos išteklius ir (arba) dėl jų sudaro sutartis, jų mokamos kainos (kurios į sąskaitas įtraukiamos kaip jų sąnaudos) yra aiškiai susijusios su tais pačiais pirmiau minėtais sisteminiais iškraipymais. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai naudoja darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais. Jie gali skolintis pinigų, kurie yra susiję su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) paskirstant kapitalą. Be to, jiems taikoma planavimo sistema, kuri taikoma visuose valdžios ir sektorių lygmenyse. |
| --- | --- |

(70)

Peroksosulfatams gaminti reikalingos pagrindinės žaliavos. Kai gamintojai perka šiuos gamybos išteklius ir (arba) dėl jų sudaro sutartis, jų mokamos kainos (kurios į sąskaitas įtraukiamos kaip jų sąnaudos) yra aiškiai susijusios su tais pačiais pirmiau minėtais sisteminiais iškraipymais. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai naudoja darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais. Jie gali skolintis pinigų, kurie yra susiję su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) paskirstant kapitalą. Be to, jiems taikoma planavimo sistema, kuri taikoma visuose valdžios ir sektorių lygmenyse.

| (71) | Todėl negalima naudoti ne tik peroksosulfatų pardavimo vidaus rinkoje kainų, bet ir visų susijusių gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbo jėgą ir pan.) sąnaudų, kurios yra paveiktos, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi, kaip aprašyta pirmiau. Iš tiesų, valstybės kišimasis, aprašytas kalbant apie kapitalo, žemės, darbo jėgos, energijos ir žaliavų paskirstymą, stebimas visoje KLR. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad gamybos išteklius, kuris buvo pagamintas KLR derinant įvairius gamybos veiksnius, yra susijęs su dideliais iškraipymais. |
| --- | --- |

(71)

Todėl negalima naudoti ne tik peroksosulfatų pardavimo vidaus rinkoje kainų, bet ir visų susijusių gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbo jėgą ir pan.) sąnaudų, kurios yra paveiktos, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi, kaip aprašyta pirmiau. Iš tiesų, valstybės kišimasis, aprašytas kalbant apie kapitalo, žemės, darbo jėgos, energijos ir žaliavų paskirstymą, stebimas visoje KLR. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad gamybos išteklius, kuris buvo pagamintas KLR derinant įvairius gamybos veiksnius, yra susijęs su dideliais iškraipymais.

3.1.2.10.   Išvada

| (72) | 3.1.2.2–3.1.2.9 skirsniuose pateikta analizė, apimanti visų turimų įrodymų, susijusių su KLR kišimusi į savo ekonomiką apskritai ir peroksosulfatų sektorių (įskaitant peržiūrimąjį produktą), parodė, kad kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo jėgos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, nes jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į tai, kad KLR Vyriausybė nebendradarbiavo, o KLR eksportuojantys gamintojai pateikė labai nedaug informacijos šiais klausimais, Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti. |
| --- | --- |

(72)

3.1.2.2–3.1.2.9 skirsniuose pateikta analizė, apimanti visų turimų įrodymų, susijusių su KLR kišimusi į savo ekonomiką apskritai ir peroksosulfatų sektorių (įskaitant peržiūrimąjį produktą), parodė, kad kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo jėgos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, nes jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į tai, kad KLR Vyriausybė nebendradarbiavo, o KLR eksportuojantys gamintojai pateikė labai nedaug informacijos šiais klausimais, Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti.

| (73) | Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju remdamasi atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, kaip aptarta kitame skirsnyje. Komisija priminė, kad nebuvo pateikta jokių tvirtinimų, kad kai kurios vidaus sąnaudos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto trečiąją įtrauką yra neiškraipytos. |
| --- | --- |

(73)

Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju remdamasi atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, kaip aptarta kitame skirsnyje. Komisija priminė, kad nebuvo pateikta jokių tvirtinimų, kad kai kurios vidaus sąnaudos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto trečiąją įtrauką yra neiškraipytos.

3.1.3.   Tipiška šalis

Tipiška šalis

| (74) | Komisija tipišką šalį rinkosi remdamasi šiais kriterijais:






  a) | ekonominės plėtros lygis panašus į KLR. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze (54), įvertino šalis, kurių vienam gyventojui tenkančios bendrosios nacionalinės pajamos panašios į KLR; |
| --- | --- | --- |

(74)

Komisija tipišką šalį rinkosi remdamasi šiais kriterijais:

a)

ekonominės plėtros lygis panašus į KLR. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze (54), įvertino šalis, kurių vienam gyventojui tenkančios bendrosios nacionalinės pajamos panašios į KLR;

54

| b) | peržiūrimojo produkto gamyba toje šalyje; |
| --- | --- |

b)

peržiūrimojo produkto gamyba toje šalyje;

| c) | susijusių viešų duomenų prieinamumas toje šalyje. |
| --- | --- |

c)

susijusių viešų duomenų prieinamumas toje šalyje.

| d) | Jei yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė teikiama šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis. |
| --- | --- |

d)

Jei yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė teikiama šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis.

| (75) | Remiantis Komisijos turimais duomenimis, peržiūrimąjį produktą gamina nedaug gamintojų nedaugelyje šalių. Daugiausia gaminama Kinijos Liaudies Respublikoje, Indijoje, ES, Turkijoje, Japonijoje ir JAV. |
| --- | --- |

(75)

Remiantis Komisijos turimais duomenimis, peržiūrimąjį produktą gamina nedaug gamintojų nedaugelyje šalių. Daugiausia gaminama Kinijos Liaudies Respublikoje, Indijoje, ES, Turkijoje, Japonijoje ir JAV.

| (76) | Iš visų gamybos šalių pagal Pasaulio banko indeksą tik Turkijos ekonominės plėtros lygis panašus į Kinijos Liaudies Respublikos.
  Todėl remiantis pirmiau išvardytais kriterijais Turkija įvardyta kaip vienintelė tinkama tipiška šalis. |
| --- | --- |

(76)

Iš visų gamybos šalių pagal Pasaulio banko indeksą tik Turkijos ekonominės plėtros lygis panašus į Kinijos Liaudies Respublikos.

Todėl remiantis pirmiau išvardytais kriterijais Turkija įvardyta kaip vienintelė tinkama tipiška šalis.

| (77) | Vienintelė ją rekomendavusi šalis – pareiškėjai – šiam pasirinkimui pritarė. Negavusi jokių pastabų, prieštaraujančių tam, kad Turkija būtų naudojama kaip tipiška šalis, Komisija patvirtino savo išvadas dėl tipiškos šalies ir normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi Turkijos duomenimis. |
| --- | --- |

(77)

Vienintelė ją rekomendavusi šalis – pareiškėjai – šiam pasirinkimui pritarė. Negavusi jokių pastabų, prieštaraujančių tam, kad Turkija būtų naudojama kaip tipiška šalis, Komisija patvirtino savo išvadas dėl tipiškos šalies ir normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi Turkijos duomenimis.

3.1.4.   Skaičiavimo metodika

Skaičiavimo metodika

| (78) | Norėdama apskaičiuoti normaliąją vertę Komisija taikė toliau aprašytą metodiką. Pirma, Komisija nustatė neiškraipytas gamybos sąnaudas. Paskui Komisija bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gamybos proceso lygmeniu nustatytus medžiagų, darbo jėgos ir elektros energijos naudojimo koeficientus padaugino iš neiškraipytų vieneto sąnaudų, nustatytų tipiškoje šalyje Turkijoje. |
| --- | --- |

(78)

Norėdama apskaičiuoti normaliąją vertę Komisija taikė toliau aprašytą metodiką. Pirma, Komisija nustatė neiškraipytas gamybos sąnaudas. Paskui Komisija bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gamybos proceso lygmeniu nustatytus medžiagų, darbo jėgos ir elektros energijos naudojimo koeficientus padaugino iš neiškraipytų vieneto sąnaudų, nustatytų tipiškoje šalyje Turkijoje.

| (79) | Antra, Komisija prie pirmiau nustatytų gamybos sąnaudų pridėjo Turkijos bendrovės „Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi’s“ („Ak-kim“) PBA išlaidas ir pelną. „Ak-kim“ buvo vienintelė peroksosulfatus tipiškoje šalyje gaminanti bendrovė, kurios viešus duomenis buvo galima gauti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą. Todėl, kadangi suinteresuotosios šalys nepateikė jokių pastabų, „Ak-kim“ buvo laikoma tinkama bendrove neiškraipytai ir pagrįstai PBA išlaidų ir pelno sumai nustatyti, kad ją naudojant būtų galima apskaičiuoti normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(79)

Antra, Komisija prie pirmiau nustatytų gamybos sąnaudų pridėjo Turkijos bendrovės „Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi’s“ („Ak-kim“) PBA išlaidas ir pelną. „Ak-kim“ buvo vienintelė peroksosulfatus tipiškoje šalyje gaminanti bendrovė, kurios viešus duomenis buvo galima gauti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą. Todėl, kadangi suinteresuotosios šalys nepateikė jokių pastabų, „Ak-kim“ buvo laikoma tinkama bendrove neiškraipytai ir pagrįstai PBA išlaidų ir pelno sumai nustatyti, kad ją naudojant būtų galima apskaičiuoti normaliąją vertę.

| (80) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija su bendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju susijusią normaliąją vertę apskaičiavo pagal produkto rūšį, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą. |
| --- | --- |

(80)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija su bendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju susijusią normaliąją vertę apskaičiavo pagal produkto rūšį, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą.

3.1.4.1.   Normaliajai vertei apskaičiuoti naudoti duomenys

| (81) | Sausio 15 d. ir gegužės 6 d. pranešimuose Komisija nurodė, kad siekdama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuoti normaliąją vertę ji ketina naudotis šiais šaltiniais:






  a) | duomenų baze „Global Trade Atlas“ (55) (GTA) dėl žaliavų; |
| --- | --- | --- |

(81)

Sausio 15 d. ir gegužės 6 d. pranešimuose Komisija nurodė, kad siekdama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuoti normaliąją vertę ji ketina naudotis šiais šaltiniais:

a)

duomenų baze „Global Trade Atlas“ (55) (GTA) dėl žaliavų;

55

| b) | Turkijos statistikos institutu („Turkstat“) (56) dėl darbo jėgos ir elektros energijos; |
| --- | --- |

b)

Turkijos statistikos institutu („Turkstat“) (56) dėl darbo jėgos ir elektros energijos;

56

| c) | „Orbis“ (57) dėl Turkijos bendrovės („Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi“) finansinių duomenų, susijusių su PBA išlaidomis ir pelnu. |
| --- | --- |

c)

„Orbis“ (57) dėl Turkijos bendrovės („Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi“) finansinių duomenų, susijusių su PBA išlaidomis ir pelnu.

57

| (82) | Toliau lentelėje apibendrinami gamybos veiksniai, naudoti skaičiavimams, su jų atitinkamais SS kodais ir vieneto vertėmis iš GTA arba Turkijos duomenų bazių, įskaitant importo muitus ir vežimo išlaidas.

  1 lentelė


  Gamybos veiksniai








  Gamybos veiksnys | SS kodas (58) | Kaina (RMB už vnt.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Žaliavos |
| Sieros rūgštis, oleumas | 2807 00 | 371,86/t |
| Bevandenis amoniakas | 2814 10 | 2 099,05/t |
| Amonio sulfatas | 3102 21 | 1 079,46/t |
| Natrio hidroksidas (kaustinė soda) | 2815 12 | 2 601,91/t |
| Kalio hidroksidas | 2815 20 | 4 063,65/t |
| Darbo jėga |
| Darbo sąnaudos gamybos sektoriuje | nėra duomenų | 43,96/val. |
| Energija |
| Elektra | nėra duomenų | 0,485/kWh |

(82)

Toliau lentelėje apibendrinami gamybos veiksniai, naudoti skaičiavimams, su jų atitinkamais SS kodais ir vieneto vertėmis iš GTA arba Turkijos duomenų bazių, įskaitant importo muitus ir vežimo išlaidas.

1 lentelė

1 lentelė

Gamybos veiksniai

Gamybos veiksniai

Gamybos veiksnys

SS kodas (58)

58

Kaina (RMB už vnt.)

Žaliavos

Sieros rūgštis, oleumas

2807 00

371,86/t

Bevandenis amoniakas

2814 10

2 099,05/t

Amonio sulfatas

3102 21

1 079,46/t

Natrio hidroksidas (kaustinė soda)

2815 12

2 601,91/t

Kalio hidroksidas

2815 20

4 063,65/t

Darbo jėga

Darbo sąnaudos gamybos sektoriuje

nėra duomenų

43,96/val.

Energija

Elektra

nėra duomenų

0,485/kWh

3.1.4.2.   Žaliavos

| (83) | Siekdama nustatyti neiškraipytą iki tipiškos šalies gamintojo gamyklos vartų pristatomų žaliavų kainą, Komisija rėmėsi vidutine svertine importo į tipišką šalį kainą, nurodytą GTA, prie kurios buvo pridėti muitai ir vežimo išlaidos. Dėl didelių iškraipymų KLR, kaip pirmiau nustatyta 3.1.2 skirsnyje, importas iš šios šalies nebuvo įtrauktas. Neįtraukus importo iš KLR, importas iš kitų trečiųjų šalių buvo tipiškas ir sudarė 48–100 % visos importo į Turkiją apimties. |
| --- | --- |

(83)

Siekdama nustatyti neiškraipytą iki tipiškos šalies gamintojo gamyklos vartų pristatomų žaliavų kainą, Komisija rėmėsi vidutine svertine importo į tipišką šalį kainą, nurodytą GTA, prie kurios buvo pridėti muitai ir vežimo išlaidos. Dėl didelių iškraipymų KLR, kaip pirmiau nustatyta 3.1.2 skirsnyje, importas iš šios šalies nebuvo įtrauktas. Neįtraukus importo iš KLR, importas iš kitų trečiųjų šalių buvo tipiškas ir sudarė 48–100 % visos importo į Turkiją apimties.

| (84) | Dėl importo muitų Komisija pažymėjo, kad Turkija susijusias žaliavas importavo iš daugiau nei 70 šalių, joms buvo taikomos įvairios importo muito normos ir importuoti skirtingi jų kiekiai. Todėl, ir atsižvelgdama į tai, kad per priemonių galiojimo termino peržiūrą nėra būtina apskaičiuoti tikslaus dempingo skirtumo, o veikiau reikia nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, Komisija apskaičiavo importo muitus kiekvienai žaliavai remdamasi tipiška importo iš tam tikro skaičiaus šalių apimtimi, kuri daugelio žaliavų atveju atitiko beveik visą importo apimtį ir jokiu atveju ne mažiau kaip 90 % viso importo apimties. |
| --- | --- |

(84)

Dėl importo muitų Komisija pažymėjo, kad Turkija susijusias žaliavas importavo iš daugiau nei 70 šalių, joms buvo taikomos įvairios importo muito normos ir importuoti skirtingi jų kiekiai. Todėl, ir atsižvelgdama į tai, kad per priemonių galiojimo termino peržiūrą nėra būtina apskaičiuoti tikslaus dempingo skirtumo, o veikiau reikia nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, Komisija apskaičiavo importo muitus kiekvienai žaliavai remdamasi tipiška importo iš tam tikro skaičiaus šalių apimtimi, kuri daugelio žaliavų atveju atitiko beveik visą importo apimtį ir jokiu atveju ne mažiau kaip 90 % viso importo apimties.

| (85) | Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo patirtas vežimo išlaidas, susijusias su žaliavų tiekimu, Komisija išreiškė tokių žaliavų faktinių sąnaudų procentine dalimi ir tada tą pačią procentinę dalį pritaikė tų pačių žaliavų neiškraipytoms sąnaudoms, kad nustatytų neiškraipytas vežimo išlaidas. Komisija manė, kad atliekant šį tyrimą eksportuojančio gamintojo žaliavų ir nurodytų vežimo išlaidų santykis galėtų būti pagrįstai naudojamas kaip rodiklis, norint įvertinti žaliavų, pristatytų iki bendrovės gamyklos vartų, neiškraipytas sąnaudas. |
| --- | --- |

(85)

Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo patirtas vežimo išlaidas, susijusias su žaliavų tiekimu, Komisija išreiškė tokių žaliavų faktinių sąnaudų procentine dalimi ir tada tą pačią procentinę dalį pritaikė tų pačių žaliavų neiškraipytoms sąnaudoms, kad nustatytų neiškraipytas vežimo išlaidas. Komisija manė, kad atliekant šį tyrimą eksportuojančio gamintojo žaliavų ir nurodytų vežimo išlaidų santykis galėtų būti pagrįstai naudojamas kaip rodiklis, norint įvertinti žaliavų, pristatytų iki bendrovės gamyklos vartų, neiškraipytas sąnaudas.

3.1.4.3.   Darbo jėga

| (86) | Turkijos statistikos institutas skelbia išsamią informaciją apie darbo užmokestį įvairiuose Turkijos ekonomikos sektoriuose. Komisija naudojo paskelbtus 2016 m. duomenis apie gamybos sektoriuje mokėtą darbo užmokestį, susijusį su ekonomine veikla, kurios kodas pagal NACE 2 red. klasifikatorių (59) yra C.20 (Chemikalų ir chemijos produktų gamyba) (60). Taikant Turkijos statistikos instituto paskelbtą vidaus gamintojų kainų indeksą (61), 2016 m. vidutinė mėnesinė vertė buvo tinkamai pakoreguota atsižvelgiant į infliaciją. |
| --- | --- |

(86)

Turkijos statistikos institutas skelbia išsamią informaciją apie darbo užmokestį įvairiuose Turkijos ekonomikos sektoriuose. Komisija naudojo paskelbtus 2016 m. duomenis apie gamybos sektoriuje mokėtą darbo užmokestį, susijusį su ekonomine veikla, kurios kodas pagal NACE 2 red. klasifikatorių (59) yra C.20 (Chemikalų ir chemijos produktų gamyba) (60). Taikant Turkijos statistikos instituto paskelbtą vidaus gamintojų kainų indeksą (61), 2016 m. vidutinė mėnesinė vertė buvo tinkamai pakoreguota atsižvelgiant į infliaciją.

59

60

61

3.1.4.4.   Elektra

| (87) | Turkijoje pramoniniams naudotojams taikomą elektros energijos kainą skelbia Turkijos statistikos institutas savo reguliariuose pranešimuose spaudai. Komisija naudojo 2019 m. kovo 26 d. paskelbtas (peržiūros tiriamuoju laikotarpiu galiojusias) (62) pramonines elektros energijos kainas, taikomas atitinkamame suvartojimo intervale, išreikštas kurušais už vieną kilovatvalandę (63). |
| --- | --- |

(87)

Turkijoje pramoniniams naudotojams taikomą elektros energijos kainą skelbia Turkijos statistikos institutas savo reguliariuose pranešimuose spaudai. Komisija naudojo 2019 m. kovo 26 d. paskelbtas (peržiūros tiriamuoju laikotarpiu galiojusias) (62) pramonines elektros energijos kainas, taikomas atitinkamame suvartojimo intervale, išreikštas kurušais už vieną kilovatvalandę (63).

62

63

3.1.4.5.   Garas ir kitos tiesioginės sąnaudos

| (88) | Garu neprekiaujama tarpvalstybiniu mastu ir jis neturi SS kodo. Todėl, norėdama nustatyti neiškraipytą garo vertę, Komisija pirmiausia apskaičiavo, kokią procentinę likusių gamybos veiksnių dalį sudaro garas, ir tada šią procentinę dalį pritaikė neiškraipytoms bendroms tų pačių gamybos veiksnių sąnaudoms. |
| --- | --- |

(88)

Garu neprekiaujama tarpvalstybiniu mastu ir jis neturi SS kodo. Todėl, norėdama nustatyti neiškraipytą garo vertę, Komisija pirmiausia apskaičiavo, kokią procentinę likusių gamybos veiksnių dalį sudaro garas, ir tada šią procentinę dalį pritaikė neiškraipytoms bendroms tų pačių gamybos veiksnių sąnaudoms.

| (89) | Komisija tokią pačią metodiką taikė kitoms tiesioginėms sąnaudoms, kurios kartu sudaro apie 2 % visos eksportuojančio gamintojo nurodytos gamybos veiksnių vertės. |
| --- | --- |

(89)

Komisija tokią pačią metodiką taikė kitoms tiesioginėms sąnaudoms, kurios kartu sudaro apie 2 % visos eksportuojančio gamintojo nurodytos gamybos veiksnių vertės.

3.1.4.6.   Gamybos pridėtinės išlaidos

| (90) | Kad galėtų nustatyti neiškraipytą gamybos pridėtinių išlaidų vertę, Komisija naudojo gamybos sąnaudų dalį, kurią gamybos pridėtinės išlaidos sudaro bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo sąnaudų struktūroje. Tiksliau Komisija bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo faktines gamybos pridėtinių išlaidų sąnaudas išreiškė kaip visų faktinių gamybos sąnaudų procentinę dalį. Tada tą pačią procentinę dalį Komisija pritaikė neiškraipytai gamybos sąnaudų vertei, kad gautų neiškraipytą gamybos pridėtinių išlaidų vertę. Komisija laikėsi nuomonės, kad šis metodas šiuo atveju yra pagrįstas, nes nebuvo viešai prieinamų duomenų apie gamybos pridėtines išlaidas, kurias patyrė Turkijos gamintojas, atrinktas PBA išlaidoms ir pelnui nustatyti (žr. (91) konstatuojamąją dalį), o taip apskaičiuota suma atspindi faktinius kiekvieno eksportuojančio gamintojo gamybos veiksnius, tačiau po to ji dauginama iš neiškreiptų gamybos sąnaudų, pasinaudojant tinkama tipiška šalimi. |
| --- | --- |

(90)

Kad galėtų nustatyti neiškraipytą gamybos pridėtinių išlaidų vertę, Komisija naudojo gamybos sąnaudų dalį, kurią gamybos pridėtinės išlaidos sudaro bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo sąnaudų struktūroje. Tiksliau Komisija bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo faktines gamybos pridėtinių išlaidų sąnaudas išreiškė kaip visų faktinių gamybos sąnaudų procentinę dalį. Tada tą pačią procentinę dalį Komisija pritaikė neiškraipytai gamybos sąnaudų vertei, kad gautų neiškraipytą gamybos pridėtinių išlaidų vertę. Komisija laikėsi nuomonės, kad šis metodas šiuo atveju yra pagrįstas, nes nebuvo viešai prieinamų duomenų apie gamybos pridėtines išlaidas, kurias patyrė Turkijos gamintojas, atrinktas PBA išlaidoms ir pelnui nustatyti (žr. (91) konstatuojamąją dalį), o taip apskaičiuota suma atspindi faktinius kiekvieno eksportuojančio gamintojo gamybos veiksnius, tačiau po to ji dauginama iš neiškreiptų gamybos sąnaudų, pasinaudojant tinkama tipiška šalimi.

3.1.4.7.   PBA išlaidos ir pelnas

| (91) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto ketvirtą pastraipą „į apskaičiuotą normaliąją vertę įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“. |
| --- | --- |

(91)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto ketvirtą pastraipą „į apskaičiuotą normaliąją vertę įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“.

| (92) | Kad galėtų nustatyti neiškraipytą PBA išlaidų ir pelno vertę, Komisija naudojosi vienintelės Turkijos bendrovės („Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi“), kuri gamina peržiūrimąjį produktą, finansiniais duomenimis, nurodytais „Orbis“ duomenų bazėje (64). Remiantis prieinama bendrovės informacija, didžioji verslo veiklos dalis buvo susijusi su peržiūrimuoju produktu, o remiantis finansinėse ataskaitose pateikta informacija, šiuo laikotarpiu neįvyko jokių neeilinių įvykių, dėl kurių reikėtų pakoreguoti ataskaitose pateiktus duomenis. |
| --- | --- |

(92)

Kad galėtų nustatyti neiškraipytą PBA išlaidų ir pelno vertę, Komisija naudojosi vienintelės Turkijos bendrovės („Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi“), kuri gamina peržiūrimąjį produktą, finansiniais duomenimis, nurodytais „Orbis“ duomenų bazėje (64). Remiantis prieinama bendrovės informacija, didžioji verslo veiklos dalis buvo susijusi su peržiūrimuoju produktu, o remiantis finansinėse ataskaitose pateikta informacija, šiuo laikotarpiu neįvyko jokių neeilinių įvykių, dėl kurių reikėtų pakoreguoti ataskaitose pateiktus duomenis.

64

| (93) | Dėl to prie neiškraipytų gamybos sąnaudų buvo pridėta:






  a) | PBA išlaidos, atitinkančios 19,34 % parduotų prekių sąnaudų, pritaikytos gamybos sąnaudų sumai; |
| --- | --- | --- |

(93)

Dėl to prie neiškraipytų gamybos sąnaudų buvo pridėta:

a)

PBA išlaidos, atitinkančios 19,34 % parduotų prekių sąnaudų, pritaikytos gamybos sąnaudų sumai;

| b) | pelnas, atitinkantis 27,81 % parduotų prekių sąnaudų, pritaikytos gamybos sąnaudoms. |
| --- | --- |

b)

pelnas, atitinkantis 27,81 % parduotų prekių sąnaudų, pritaikytos gamybos sąnaudoms.

3.2.   Eksporto kaina ir dempingo skirtumas

Eksporto kaina ir dempingo skirtumas

| (94) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas Sąjungoje pardavė labai nedidelį kiekį produkto. Dėl to nustatyta, kad kainos yra netipiškos. Taigi, Komisija šio pardavimo nelaikė patikimu pagrindu eksporto kainai nustatyti, kuria remdamasi galėtų apskaičiuoti dempingą. |
| --- | --- |

(94)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas Sąjungoje pardavė labai nedidelį kiekį produkto. Dėl to nustatyta, kad kainos yra netipiškos. Taigi, Komisija šio pardavimo nelaikė patikimu pagrindu eksporto kainai nustatyti, kuria remdamasi galėtų apskaičiuoti dempingą.

3.3.   Dempingo pasikartojimo tikimybė

Dempingo pasikartojimo tikimybė

| (95) | Remiantis COMEXT nurodytais duomenimis, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu faktiškai visą importą į Sąjungą iš KLR sudarė importas iš eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė (65), ir kuris su šia peržiūra nėra susijęs. |
| --- | --- |

(95)

Remiantis COMEXT nurodytais duomenimis, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu faktiškai visą importą į Sąjungą iš KLR sudarė importas iš eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė (65), ir kuris su šia peržiūra nėra susijęs.

65

| (96) | Taigi, laikydamasi ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje taikytos metodikos, Komisija palygino bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainą (66) ir normaliąją vertę dempingo pasikartojimo tikimybei nustatyti, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(96)

Taigi, laikydamasi ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje taikytos metodikos, Komisija palygino bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainą (66) ir normaliąją vertę dempingo pasikartojimo tikimybei nustatyti, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

66

3.3.1.   Normaliosios vertės ir eksporto į kitas pasaulio šalis kainos palyginimas

Normaliosios vertės ir eksporto į kitas pasaulio šalis kainos palyginimas

| (97) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto į kitas pasaulio šalis kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį Komisija koreguodama deramai atsižvelgė į skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. Ji pakoregavo FOB pardavimo eksportui kainas atsižvelgdama į vežimo vidaus kelių transportu, krovinių tvarkymo ir krovos išlaidas, pakavimo, banko mokesčių ir kredito sąnaudas, o CIF pardavimo kainas pakoregavo atsižvelgdama į gabenimo jūra draudimo išlaidas ir frachtą. |
| --- | --- |

(97)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto į kitas pasaulio šalis kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį Komisija koreguodama deramai atsižvelgė į skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. Ji pakoregavo FOB pardavimo eksportui kainas atsižvelgdama į vežimo vidaus kelių transportu, krovinių tvarkymo ir krovos išlaidas, pakavimo, banko mokesčių ir kredito sąnaudas, o CIF pardavimo kainas pakoregavo atsižvelgdama į gabenimo jūra draudimo išlaidas ir frachtą.

| (98) | Kadangi eksportuojantis gamintojas sumokėjo visą PVM už pardavimą eksportui, Komisija pakoregavo apskaičiuotąją normaliąją vertę atsižvelgdama į visą PVM. |
| --- | --- |

(98)

Kadangi eksportuojantis gamintojas sumokėjo visą PVM už pardavimą eksportui, Komisija pakoregavo apskaičiuotąją normaliąją vertę atsižvelgdama į visą PVM.

| (99) | Taigi, Komisija nustatė, kad bendradarbiaujantis gamintojas produktą visoms trečiosioms šalims pardavė kainomis, kurios yra daugiau nei 20 % mažesnės už normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(99)

Taigi, Komisija nustatė, kad bendradarbiaujantis gamintojas produktą visoms trečiosioms šalims pardavė kainomis, kurios yra daugiau nei 20 % mažesnės už normaliąją vertę.

3.3.2.   KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

| (100) | KLR veikia 15 peržiūrimojo produkto gamintojų. Remdamiesi vidaus informacija (67), prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjai įvertino, kad Kinijos pertekliniai pajėgumai per metus sudaro net 75 000 tonų (68). Tokio dydžio gamybos pajėgumai reiškia, kad vien Kinija gali patenkinti visą Sąjungos suvartojimą, kuris, kaip įvertinta, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 35 000–45 000 tonų. |
| --- | --- |

(100)

KLR veikia 15 peržiūrimojo produkto gamintojų. Remdamiesi vidaus informacija (67), prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjai įvertino, kad Kinijos pertekliniai pajėgumai per metus sudaro net 75 000 tonų (68). Tokio dydžio gamybos pajėgumai reiškia, kad vien Kinija gali patenkinti visą Sąjungos suvartojimą, kuris, kaip įvertinta, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 35 000–45 000 tonų.

67

68

| (101) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinija yra viena didžiausių peroksosulfatų gamintojų pasaulyje ir turi daug nepanaudotų pajėgumų, kurie gali būti lengvai nukreipti į Sąjungą, jeigu priemonės būtų panaikintos. |
| --- | --- |

(101)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinija yra viena didžiausių peroksosulfatų gamintojų pasaulyje ir turi daug nepanaudotų pajėgumų, kurie gali būti lengvai nukreipti į Sąjungą, jeigu priemonės būtų panaikintos.

| (102) | Be to, Sąjungos rinka dėl savo palyginti nemažo dydžio ir pastoviai didėjančio suvartojimo, kaip nustatyta 5.2 skirsnyje, lieka patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(102)

Be to, Sąjungos rinka dėl savo palyginti nemažo dydžio ir pastoviai didėjančio suvartojimo, kaip nustatyta 5.2 skirsnyje, lieka patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams.

3.4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

| (103) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti galiojančių priemonių, dempingas veikiausiai pasikartotų. Tiksliau iš nustatytos normaliosios vertės Kinijai, bendradarbiaujančio gamintojo eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų, Sąjungos rinkos patrauklumo ir didelių KLR gamybos pajėgumų matyti, kad yra didelė dempingo pasikartojimo tikimybė, jei galiojančios priemonės būtų panaikintos. |
| --- | --- |

(103)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti galiojančių priemonių, dempingas veikiausiai pasikartotų. Tiksliau iš nustatytos normaliosios vertės Kinijai, bendradarbiaujančio gamintojo eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų, Sąjungos rinkos patrauklumo ir didelių KLR gamybos pajėgumų matyti, kad yra didelė dempingo pasikartojimo tikimybė, jei galiojančios priemonės būtų panaikintos.

4.   ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

4.1.   Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė

Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė

| (104) | Peroksosulfatus Sąjungoje gamina du gamintojai. Per PTL jie pagamino 100 % visos Sąjungos produkcijos. Abu gamintojai pritarė prašymui atlikti peržiūrą ir bendradarbiavo atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(104)

Peroksosulfatus Sąjungoje gamina du gamintojai. Per PTL jie pagamino 100 % visos Sąjungos produkcijos. Abu gamintojai pritarė prašymui atlikti peržiūrą ir bendradarbiavo atliekant tyrimą.

| (105) | Abi šios bendrovės sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). |
| --- | --- |

(105)

Abi šios bendrovės sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

4.2.   Įvadinė pastaba

Įvadinė pastaba

| (106) | Siekiant užtikrinti konfidencialumą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį, su abiem Sąjungos gamintojais susiję duomenys pateikiami indeksuota forma arba intervalais. |
| --- | --- |

(106)

Siekiant užtikrinti konfidencialumą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį, su abiem Sąjungos gamintojais susiję duomenys pateikiami indeksuota forma arba intervalais.

| (107) | Nagrinėti trijų pagrindinių rūšių panašaus produkto (amonio persulfato, natrio persulfato ir kalio persulfato) KN kodų lygmens importo duomenys ir ketvirtos rūšies produkto (kalio peroksimonosulfato) TARIC kodų lygmens duomenys. Importo analizė buvo papildyta pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktais duomenimis. |
| --- | --- |

(107)

Nagrinėti trijų pagrindinių rūšių panašaus produkto (amonio persulfato, natrio persulfato ir kalio persulfato) KN kodų lygmens importo duomenys ir ketvirtos rūšies produkto (kalio peroksimonosulfato) TARIC kodų lygmens duomenys. Importo analizė buvo papildyta pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktais duomenimis.

4.3.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (108) | Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir KN bei TARIC kodų lygmens Eurostato importo duomenimis. Dėl patikrintos Sąjungos gamintojų informacijos pažymėtina, kad ši atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis prireikus buvo sutikrinta ir atnaujinta. |
| --- | --- |

(108)

Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir KN bei TARIC kodų lygmens Eurostato importo duomenimis. Dėl patikrintos Sąjungos gamintojų informacijos pažymėtina, kad ši atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis prireikus buvo sutikrinta ir atnaujinta.

| (109) | Sąjungos suvartojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  2 lentelė


  Suvartojimas | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suvartojimas (tonomis) | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 100 | 106 | 108 |
| Šaltiniai: klausimyno atsakymai, Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė. |

(109)

Sąjungos suvartojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

2 lentelė

2 lentelė

Suvartojimas

Suvartojimas

2015 m.

2016 m.

2017 m.

PTL

Suvartojimas (tonomis)

37 000–43 000

37 000–43 000

37 000–43 000

37 000–43 000

Indeksas (2009 m. = 100)

Indeksas (2009 m. = 100)

100

100

106

108

Šaltiniai: klausimyno atsakymai, Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

| (110) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas padidėjo 8 %. |
| --- | --- |

(110)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas padidėjo 8 %.

4.4.   Importas į Sąjungą iš KLR

Importas į Sąjungą iš KLR

4.4.1.   Apimtis ir rinkos dalis

Apimtis ir rinkos dalis

| (111) | Kaip minėta (95) konstatuojamojoje dalyje, beveik visą importą iš KLR sudarė importas iš vienos bendrovės, kuri, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė. Atsižvelgdama į tai, kad priemonės netaikomos labai nedidelei daliai importo (mažiau nei 1 % rinkos dalies), Komisija nusprendė, kad kainos buvo netipiškos. Dėl to Komisija padarė išvadą, kad dempingo kaina vykdomo importo kainų raidos analizuoti negalima. Dėl tos pačios priežasties nebuvo įmanoma apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo. |
| --- | --- |

(111)

Kaip minėta (95) konstatuojamojoje dalyje, beveik visą importą iš KLR sudarė importas iš vienos bendrovės, kuri, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė. Atsižvelgdama į tai, kad priemonės netaikomos labai nedidelei daliai importo (mažiau nei 1 % rinkos dalies), Komisija nusprendė, kad kainos buvo netipiškos. Dėl to Komisija padarė išvadą, kad dempingo kaina vykdomo importo kainų raidos analizuoti negalima. Dėl tos pačios priežasties nebuvo įmanoma apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo.

4.5.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (112) | Importo iš kitų šalių ir importo ne dempingo kaina iš Kinijos apimtis, kainos ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu parodytos toliau lentelėje. Dėl konfidencialumo priežasčių, kaip paaiškinta (106) konstatuojamojoje dalyje, rinkos dalis ir importo ne dempingo kaina iš Kinijos apimtis atskleidžiamos indeksuota forma.

  3 lentelė


  Importas iš kitų trečiųjų šalių ir importas ne dempingo kaina iš Kinijos | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinija |
| Importo apimtis (tonomis) | 3 000–3 500 | 2 500–3 000 | 3 500–4 000 | 4 000–4 500 |
| Importo ne dempingo kaina apimtis

  Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 84 | 114 | 135 |
| Kaina (EUR už toną) | 1 100–1 300 | 1 100–1 200 | 1 000–1 100 | 1 000–1 100 |
| Rinkos dalis

  Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 84 | 108 | 125 |
| Turkija |
| Importo apimtis (tonomis) | 2 328 | 2 522 | 2 008 | 2 303 |
| Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 108 | 86 | 99 |
| Kaina (EUR už toną) | 1 177 | 1 216 | 1 240 | 1 344 |
| Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 103 | 105 | 114 |
| Rinkos dalis

  Indeksas | 100 | 108 | 82 | 92 |
| JAV |
| Importo apimtis (tonomis) | 4 520 | 4 828 | 5 019 | 5 364 |
| Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 107 | 111 | 119 |
| Kaina (EUR už toną) | 1 104 | 1 588 | 1 204 | 1 275 |
| Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 144 | 109 | 116 |
| Rinkos dalis

  Indeksas | 100 | 107 | 105 | 110 |
| Indija |
| Importo apimtis (tonomis) | 934 | 956 | 1 299 | 1 668 |
| Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 102 | 139 | 179 |
| Kaina (EUR už toną) | 1 537 | 1 514 | 1 487 | 1 545 |
| Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Rinkos dalis

  Indeksas | 100 | 102 | 132 | 165 |
| Kitos trečiosios šalys |
| Importo apimtis (tonomis) | 819 | 1 042 | 1 223 | 1 088 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 127 | 149 | 133 |
| Kaina (EUR už toną) | 1 148 | 1 397 | 1 305 | 1 411 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 122 | 114 | 123 |
| Rinkos dalis

  Indeksas | 100 | 127 | 141 | 123 |
| Iš viso iš trečiųjų šalių |
| Importo apimtis (tonomis) | 9 000–12 000 | 10 000–13 000 | 11 000–14 000 | 12 000–15 000 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 102 | 112 | 125 |
| Kaina (EUR už toną) | 1 000–1 200 | 1 200–1 400 | 1 200–1 400 | 1 200–1 400 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 117 | 102 | 106 |
| Rinkos dalis

  Indeksas | 100 | 102 | 106 | 116 |
| Šaltiniai: Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė. |

(112)

Importo iš kitų šalių ir importo ne dempingo kaina iš Kinijos apimtis, kainos ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu parodytos toliau lentelėje. Dėl konfidencialumo priežasčių, kaip paaiškinta (106) konstatuojamojoje dalyje, rinkos dalis ir importo ne dempingo kaina iš Kinijos apimtis atskleidžiamos indeksuota forma.

3 lentelė

3 lentelė

Importas iš kitų trečiųjų šalių ir importas ne dempingo kaina iš Kinijos

Importas iš kitų trečiųjų šalių ir importas ne dempingo kaina iš Kinijos

2015 m.

2016 m.

2017 m.

PTL

Kinija

Kinija

Importo apimtis (tonomis)

3 000–3 500

2 500–3 000

3 500–4 000

4 000–4 500

Importo ne dempingo kaina apimtis

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

84

114

135

Kaina (EUR už toną)

1 100–1 300

1 100–1 200

1 000–1 100

1 000–1 100

Rinkos dalis

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

84

108

125

Turkija

Turkija

Importo apimtis (tonomis)

2 328

2 522

2 008

2 303

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

108

86

99

Kaina (EUR už toną)

1 177

1 216

1 240

1 344

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

103

105

114

Rinkos dalis

Indeksas

Indeksas

100

108

82

92

JAV

JAV

Importo apimtis (tonomis)

4 520

4 828

5 019

5 364

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

107

111

119

Kaina (EUR už toną)

1 104

1 588

1 204

1 275

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

144

109

116

Rinkos dalis

Indeksas

Indeksas

100

107

105

110

Indija

Indija

Importo apimtis (tonomis)

934

956

1 299

1 668

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

102

139

179

Kaina (EUR už toną)

1 537

1 514

1 487

1 545

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

99

97

101

Rinkos dalis

Indeksas

Indeksas

100

102

132

165

Kitos trečiosios šalys

Kitos trečiosios šalys

Importo apimtis (tonomis)

819

1 042

1 223

1 088

Indeksas (2009 m. = 100)

Indeksas (2009 m. = 100)

100

127

149

133

Kaina (EUR už toną)

1 148

1 397

1 305

1 411

Indeksas (2009 m. = 100)

Indeksas (2009 m. = 100)

100

122

114

123

Rinkos dalis

Indeksas

Indeksas

100

127

141

123

Iš viso iš trečiųjų šalių

Iš viso iš trečiųjų šalių

Importo apimtis (tonomis)

9 000–12 000

10 000–13 000

11 000–14 000

12 000–15 000

Indeksas (2009 m. = 100)

Indeksas (2009 m. = 100)

100

102

112

125

Kaina (EUR už toną)

1 000–1 200

1 200–1 400

1 200–1 400

1 200–1 400

Indeksas (2009 m. = 100)

Indeksas (2009 m. = 100)

100

117

102

106

Rinkos dalis

Indeksas

Indeksas

100

102

106

116

Šaltiniai: Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

| (113) | Importo iš kitų trečiųjų šalių (įskaitant importą ne dempingo kaina iš Kinijos) į Sąjungos rinką apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo maždaug 25 %, o vidutinė kaina tuo pačiu laikotarpiu padidėjo apytikriai 6 %. Importo iš kitų trečiųjų šalių (įskaitant importą ne dempingo kaina iš Kinijos) rinkos dalis per tą patį laikotarpį taip pat padidėjo maždaug 16 %. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė savo kainas padidino vidutiniškai 5 %, kaip nurodyta (124) konstatuojamojoje dalyje |
| --- | --- |

(113)

Importo iš kitų trečiųjų šalių (įskaitant importą ne dempingo kaina iš Kinijos) į Sąjungos rinką apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo maždaug 25 %, o vidutinė kaina tuo pačiu laikotarpiu padidėjo apytikriai 6 %. Importo iš kitų trečiųjų šalių (įskaitant importą ne dempingo kaina iš Kinijos) rinkos dalis per tą patį laikotarpį taip pat padidėjo maždaug 16 %. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė savo kainas padidino vidutiniškai 5 %, kaip nurodyta (124) konstatuojamojoje dalyje

4.6.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

| (114) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir indeksai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(114)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir indeksai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

4.6.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (115) | Sąjungos pramonės gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  4 lentelė | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (tonomis) | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 |
| Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 100 | 104 | 101 |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 |
| Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 104 | 103 | 103 |
| Pajėgumų naudojimas (%) | 80–90 | 80–90 | 80–90 | 80–90 |
| Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 96 | 101 | 99 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(115)

Sąjungos pramonės gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

4 lentelė

4 lentelė

2015 m.

2016 m.

2017 m.

PTL

Gamybos apimtis (tonomis)

30 000–40 000

30 000–40 000

30 000–40 000

30 000–40 000

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

100

104

101

Gamybos pajėgumai (tonomis)

40 000–45 000

40 000–45 000

40 000–45 000

40 000–45 000

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

104

103

103

Pajėgumų naudojimas (%)

80–90

80–90

80–90

80–90

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

96

101

99

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (116) | Matyti, kad gamybos pajėgumai šiek tiek padidėjo (2–4 %), tačiau gamybos apimtis ir pajėgumų naudojimas išliko pastovūs. |
| --- | --- |

(116)

Matyti, kad gamybos pajėgumai šiek tiek padidėjo (2–4 %), tačiau gamybos apimtis ir pajėgumų naudojimas išliko pastovūs.

4.6.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis Sąjungoje

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis Sąjungoje

| (117) | Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje apimtis (tonomis) | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 |
| Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 99 | 103 | 101 |
| Rinkos dalis

  Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 99 | 98 | 93 |
| Šaltiniai: klausimyno atsakymai, Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė. |

(117)

Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

5 lentelė

2015 m.

2016 m.

2017 m.

PTL

Pardavimo Sąjungoje apimtis (tonomis)

20 000–30 000

20 000–30 000

20 000–30 000

20 000–30 000

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

99

103

101

Rinkos dalis

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

99

98

93

Šaltiniai: klausimyno atsakymai, Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

| (118) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis išliko pastovi. Tačiau Sąjungos pramonė per tą patį laikotarpį palaipsniui prarado 7 % rinkos dalies, o Sąjungos suvartojimas padidėjo 8 %. |
| --- | --- |

(118)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis išliko pastovi. Tačiau Sąjungos pramonė per tą patį laikotarpį palaipsniui prarado 7 % rinkos dalies, o Sąjungos suvartojimas padidėjo 8 %.

4.6.3.   Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

| (119) | Sąjungos pramonės užimtumo lygio ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 103 | 102 | 103 |
| Našumo indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 97 | 102 | 99 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(119)

Sąjungos pramonės užimtumo lygio ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

6 lentelė

2015 m.

2016 m.

2017 m.

PTL

Darbuotojų indeksas (2015 m. = 100)

Darbuotojų indeksas (2015 m. = 100)

100

103

102

103

Našumo indeksas (2015 m. = 100)

Našumo indeksas (2015 m. = 100)

100

97

102

99

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (120) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas padidėjo 3 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, kuris matuojamas vieno darbuotojo per metus pagaminama produkcija (tonomis), buvo pastovus. Iš dalies tą lėmė ankstesniais metais Sąjungos pramonės dėtos pastangos reaguoti į spaudimą, kurį tuo metu darė importas dempingo kaina iš KLR, ir padidinti našumą iki aukšto lygio dar iki nagrinėjamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

(120)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas padidėjo 3 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, kuris matuojamas vieno darbuotojo per metus pagaminama produkcija (tonomis), buvo pastovus. Iš dalies tą lėmė ankstesniais metais Sąjungos pramonės dėtos pastangos reaguoti į spaudimą, kurį tuo metu darė importas dempingo kaina iš KLR, ir padidinti našumą iki aukšto lygio dar iki nagrinėjamojo laikotarpio.

4.6.4.   Augimas

Augimas

| (121) | Suvartojimas Sąjungoje per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 8 procentiniais punktais. Tačiau Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti šiuo nedideliu suvartojimo padidėjimu, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu jos rinkos dalis toliau mažėjo. |
| --- | --- |

(121)

Suvartojimas Sąjungoje per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 8 procentiniais punktais. Tačiau Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti šiuo nedideliu suvartojimo padidėjimu, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu jos rinkos dalis toliau mažėjo.

4.6.5.   Atsargos

Atsargos

| (122) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (tonomis) | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 |
| Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 113 | 101 | 108 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(122)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

2015 m.

2016 m.

2017 m.

PTL

Atsargos (tonomis)

2 000–3 000

2 000–3 000

2 000–3 000

2 000–3 000

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

113

101

108

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (123) | Nors nuo 2015 m. iki PTL Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis padidėjo, jis tebėra gana žemas, palyginti su gamybos lygiu. |
| --- | --- |

(123)

Nors nuo 2015 m. iki PTL Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis padidėjo, jis tebėra gana žemas, palyginti su gamybos lygiu.

4.6.6.   Vidutinės vieneto pardavimo Sąjungoje kainos ir gamybos sąnaudos

Vidutinės vieneto pardavimo Sąjungoje kainos ir gamybos sąnaudos

| (124) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų ir vidutinių vieneto gamybos sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

  Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 101 | 101 | 105 |
| Vieneto gamybos sąnaudos

  Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 102 | 99 | 104 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(124)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų ir vidutinių vieneto gamybos sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

2015 m.

2016 m.

2017 m.

PTL

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

101

101

105

Vieneto gamybos sąnaudos

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

102

99

104

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (125) | Sąjungos pramonės sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 3–5 %. Kainos tuo pačiu metu padidėjo 4–6 %, todėl Sąjungos pramonė galėjo padengti padidėjusias sąnaudas didindama kainas. |
| --- | --- |

(125)

Sąjungos pramonės sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 3–5 %. Kainos tuo pačiu metu padidėjo 4–6 %, todėl Sąjungos pramonė galėjo padengti padidėjusias sąnaudas didindama kainas.

4.6.7.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir darbo užmokestis

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir darbo užmokestis

9 lentelė

9 lentelė

| | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas

  Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 86 | 123 | 110 |
| Pinigų srautas

  Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 79 | 117 | 103 |
| Investicijos

  Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 60 | 91 | 99 |
| Investicijų grąža

  Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 88 | 128 | 110 |
| Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos

  Indeksas (2015 m. = 100) | 100 | 97 | 102 | 103 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

2015 m.

2016 m.

2017 m.

PTL

Pelningumas

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

86

123

110

Pinigų srautas

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

79

117

103

Investicijos

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

60

91

99

Investicijų grąža

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

88

128

110

Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos

Indeksas (2015 m. = 100)

Indeksas (2015 m. = 100)

100

97

102

103

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (126) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas svyravo nuo mažiausio 6–8 % pelningumo 2016 m. iki didžiausio 8–10 % pelningumo 2017 m. ir buvo mažesnis nei per pradinį tyrimą nustatytas tikslinis pelnas (t. y. 12,0 %). |
| --- | --- |

(126)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas svyravo nuo mažiausio 6–8 % pelningumo 2016 m. iki didžiausio 8–10 % pelningumo 2017 m. ir buvo mažesnis nei per pradinį tyrimą nustatytas tikslinis pelnas (t. y. 12,0 %).

| (127) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pinigų srautas padidėjo 3 %, o investicijų lygis buvo pastovus. |
| --- | --- |

(127)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pinigų srautas padidėjo 3 %, o investicijų lygis buvo pastovus.

| (128) | Nuo 2015 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio investicijų grąža, apibrėžiama kaip investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentinis dydis, padidėjo 10 %. Tuo pačiu laikotarpiu vidutinis darbo užmokesčio lygis šiek tiek padidėjo pagal tą pačią tendenciją kaip vieneto gamybos sąnaudos. |
| --- | --- |

(128)

Nuo 2015 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio investicijų grąža, apibrėžiama kaip investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentinis dydis, padidėjo 10 %. Tuo pačiu laikotarpiu vidutinis darbo užmokesčio lygis šiek tiek padidėjo pagal tą pačią tendenciją kaip vieneto gamybos sąnaudos.

4.6.8.   Dempingo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

Dempingo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

| (129) | Kaip paaiškinta pirmiau, nagrinėjamuoju laikotarpiu iš KLR nebuvo importuojama dempingo kaina, todėl dempingo skirtumo dydžio apskaičiuoti nebuvo galima. |
| --- | --- |

(129)

Kaip paaiškinta pirmiau, nagrinėjamuoju laikotarpiu iš KLR nebuvo importuojama dempingo kaina, todėl dempingo skirtumo dydžio apskaičiuoti nebuvo galima.

| (130) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu pastebėta Sąjungos pramonės atsigavimo nuo buvusio dempingo poveikio ženklų. Sąjungos gamyba, pajėgumų naudojimas, pardavimas ir investicijos buvo pastovūs, o pinigų srauto ir investicijų grąžos raida buvo teigiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu net šiek tiek padidėjo Sąjungos pramonės užimtumas. Taigi, nors pardavimo apimtys nedidėjo tiek, kiek paklausa Sąjungos rinkoje, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu šios apimtys buvo pastovios, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(130)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu pastebėta Sąjungos pramonės atsigavimo nuo buvusio dempingo poveikio ženklų. Sąjungos gamyba, pajėgumų naudojimas, pardavimas ir investicijos buvo pastovūs, o pinigų srauto ir investicijų grąžos raida buvo teigiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu net šiek tiek padidėjo Sąjungos pramonės užimtumas. Taigi, nors pardavimo apimtys nedidėjo tiek, kiek paklausa Sąjungos rinkoje, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu šios apimtys buvo pastovios, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio dempingo.

4.7.   Išvada

Išvada

| (131) | Sąjungos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį pagerėjo. Daugumos žalos rodiklių raida buvo teigiama arba pastovi. Tai, kad Sąjungos pramonei priemonės buvo naudingos, be kita ko, rodo aukštas pajėgumų naudojimo lygis ir pinigų srauto bei investicijų grąžos didėjimas. Šiuo metu į Sąjungos rinką iš KLR importuojama iš vienintelio Kinijos gamintojo, kuris, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė. Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei nebuvo daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(131)

Sąjungos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį pagerėjo. Daugumos žalos rodiklių raida buvo teigiama arba pastovi. Tai, kad Sąjungos pramonei priemonės buvo naudingos, be kita ko, rodo aukštas pajėgumų naudojimo lygis ir pinigų srauto bei investicijų grąžos didėjimas. Šiuo metu į Sąjungos rinką iš KLR importuojama iš vienintelio Kinijos gamintojo, kuris, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė. Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei nebuvo daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

5.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (132) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo tikimybę, ar, jei būtų leista KLR nebetaikyti priemonių, materialinė žala pasikartotų. |
| --- | --- |

(132)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo tikimybę, ar, jei būtų leista KLR nebetaikyti priemonių, materialinė žala pasikartotų.

| (133) | Analizuoti šie veiksniai: KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas, be kita ko, atsižvelgiant į peroksosulfatui kitose trečiosiose šalyse taikomas antidempingo ar kompensacines priemones, Kinijos eksportuojančių gamintojų kainodara kitų trečiųjų šalių rinkose ir poveikis Sąjungos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(133)

Analizuoti šie veiksniai: KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas, be kita ko, atsižvelgiant į peroksosulfatui kitose trečiosiose šalyse taikomas antidempingo ar kompensacines priemones, Kinijos eksportuojančių gamintojų kainodara kitų trečiųjų šalių rinkose ir poveikis Sąjungos pramonės padėčiai.

5.1.   KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

| (134) | KLR yra didžiausia peržiūrimojo produkto eksportuotoja pasaulyje. Remiantis bendra eksporto per peržiūros tiriamąjį laikotarpį verte (69), ES yra trečia svarbiausia KLR eksporto rinka. |
| --- | --- |

(134)

KLR yra didžiausia peržiūrimojo produkto eksportuotoja pasaulyje. Remiantis bendra eksporto per peržiūros tiriamąjį laikotarpį verte (69), ES yra trečia svarbiausia KLR eksporto rinka.

69

| (135) | Kaip paaiškinta (100)–(101) konstatuojamosiose dalyse, KLR gamintojai turi didelius gamybos pajėgumus ir didelius apskaičiuotus nepanaudotus pajėgumus, kurie gerokai viršija visą Sąjungos suvartojimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(135)

Kaip paaiškinta (100)–(101) konstatuojamosiose dalyse, KLR gamintojai turi didelius gamybos pajėgumus ir didelius apskaičiuotus nepanaudotus pajėgumus, kurie gerokai viršija visą Sąjungos suvartojimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

5.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

Sąjungos rinkos patrauklumas

| (136) | Sąjungos rinka yra didžiausia peržiūrimojo produkto importuotoja pasaulyje (70). Be to, kaip parodyta 1 lentelėje, nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje nuo 2015 m. iki PTL padidėjo 8 %. Tai rodo, kad Sąjungos suvartojimas tebėra didelis ir didėja. Sąjungos rinka dėl savo palyginti nemažo dydžio ir pastoviai didėjančio suvartojimo lieka patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(136)

Sąjungos rinka yra didžiausia peržiūrimojo produkto importuotoja pasaulyje (70). Be to, kaip parodyta 1 lentelėje, nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje nuo 2015 m. iki PTL padidėjo 8 %. Tai rodo, kad Sąjungos suvartojimas tebėra didelis ir didėja. Sąjungos rinka dėl savo palyginti nemažo dydžio ir pastoviai didėjančio suvartojimo lieka patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams.

70

| (137) | Be to, kitose trečiosiose šalyse, kaip antai JAV ir Indijoje, eksportuojamam peržiūrimajam produktui yra taikomos prekybos apsaugos priemonės, dėl kurių Kinijos eksportuojantiems gamintojams yra sunkiau eksportuoti į tas rinkas, taigi Sąjungos rinkos, į kurią toks eksportas galėtų būti nukreiptas, patrauklumas dar labiau padidėja. |
| --- | --- |

(137)

Be to, kitose trečiosiose šalyse, kaip antai JAV ir Indijoje, eksportuojamam peržiūrimajam produktui yra taikomos prekybos apsaugos priemonės, dėl kurių Kinijos eksportuojantiems gamintojams yra sunkiau eksportuoti į tas rinkas, taigi Sąjungos rinkos, į kurią toks eksportas galėtų būti nukreiptas, patrauklumas dar labiau padidėja.

5.3.   Kinijos eksportuojančių gamintojų kainodara

Kinijos eksportuojančių gamintojų kainodara

| (138) | Sąjungos rinkos patrauklumą taip pat rodo Kinijos eksportuojančių gamintojų taikoma kainodaros strategija. Dėl to buvo atlikta analizė, pagrįsta Sąjungos gamintojų pardavimo kainų ir Kinijos bendradarbiaujančio gamintojo trečiosioms šalims taikomų kainų EXW sąlygomis, pakoreguotų iki CIF lygio prie jų pridėjus vežimo į Sąjungą ir draudimo išlaidas ir pakoreguotų atsižvelgiant į išlaidas po importo ir konvencinius muitus, palyginimu. Šie skaičiavimai parodė, kad atliekant palyginimą tuo pačiu lygmeniu Kinijos eksporto kainos yra 26 % mažesnės už Sąjungos gamintojų pardavimo kainas. Tokia pati analizė atlikta remiantis visomis Kinijos eksporto kainomis, taikomomis trečiosioms šalims (išskyrus Sąjungą), nurodytomis Pasaulio prekybos atlase. Šie skaičiavimai parodė, kad atliekant palyginimą tuo pačiu lygmeniu Kinijos eksporto kainos yra 18 % mažesnės už Sąjungos gamintojų pardavimo kainas. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, iš Kinijos į Sąjungos rinką būtų importuojama mažesnėmis kainomis, nei Sąjungos pramonės taikomos kainos. |
| --- | --- |

(138)

Sąjungos rinkos patrauklumą taip pat rodo Kinijos eksportuojančių gamintojų taikoma kainodaros strategija. Dėl to buvo atlikta analizė, pagrįsta Sąjungos gamintojų pardavimo kainų ir Kinijos bendradarbiaujančio gamintojo trečiosioms šalims taikomų kainų EXW sąlygomis, pakoreguotų iki CIF lygio prie jų pridėjus vežimo į Sąjungą ir draudimo išlaidas ir pakoreguotų atsižvelgiant į išlaidas po importo ir konvencinius muitus, palyginimu. Šie skaičiavimai parodė, kad atliekant palyginimą tuo pačiu lygmeniu Kinijos eksporto kainos yra 26 % mažesnės už Sąjungos gamintojų pardavimo kainas. Tokia pati analizė atlikta remiantis visomis Kinijos eksporto kainomis, taikomomis trečiosioms šalims (išskyrus Sąjungą), nurodytomis Pasaulio prekybos atlase. Šie skaičiavimai parodė, kad atliekant palyginimą tuo pačiu lygmeniu Kinijos eksporto kainos yra 18 % mažesnės už Sąjungos gamintojų pardavimo kainas. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, iš Kinijos į Sąjungos rinką būtų importuojama mažesnėmis kainomis, nei Sąjungos pramonės taikomos kainos.

| (139) | Atsižvelgiant į (134)–(138) konstatuojamosiose dalyse aprašytus didelius KLR nepanaudotus pajėgumus, Sąjungos rinkos patrauklumą ir Kinijos eksportuojančių gamintojų taikomą kainodarą, tikėtina, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, jau per trumpą laiką Sąjungoje būtų parduodama arba į ją būtų nukreipiama daug pigių peroksosulfatų. |
| --- | --- |

(139)

Atsižvelgiant į (134)–(138) konstatuojamosiose dalyse aprašytus didelius KLR nepanaudotus pajėgumus, Sąjungos rinkos patrauklumą ir Kinijos eksportuojančių gamintojų taikomą kainodarą, tikėtina, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, jau per trumpą laiką Sąjungoje būtų parduodama arba į ją būtų nukreipiama daug pigių peroksosulfatų.

| (140) | Todėl tikėtina, kad Sąjungos pramonė, kuri šiuo metu gali patenkinti Sąjungos paklausą, praras dalį pardavimo apimties ir rinkos dalies Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(140)

Todėl tikėtina, kad Sąjungos pramonė, kuri šiuo metu gali patenkinti Sąjungos paklausą, praras dalį pardavimo apimties ir rinkos dalies Sąjungos rinkoje.

5.4.   Poveikis Sąjungos pramonės padėčiai

Poveikis Sąjungos pramonės padėčiai

| (141) | Kad galėtų įvertinti galimą poveikį Sąjungos pramonei, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Komisija analizavo, kaip veikiausiai keistųsi Sąjungos pramonės pardavimo kainos, pardavimo apimtis ir pelningumas, jei į Sąjungos rinką iš Kinijos būtų importuojamas didelis kiekis produkto mažomis kainomis. |
| --- | --- |

(141)

Kad galėtų įvertinti galimą poveikį Sąjungos pramonei, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Komisija analizavo, kaip veikiausiai keistųsi Sąjungos pramonės pardavimo kainos, pardavimo apimtis ir pelningumas, jei į Sąjungos rinką iš Kinijos būtų importuojamas didelis kiekis produkto mažomis kainomis.

| (142) | Dėl to primenama, kad kai priemonės nustojo galioti nuo 2002 m. iki 2007 m., importo iš Kinijos dempingo kaina apimtis padidėjo nuo 200 tonų 2001 m. iki beveik 9 000 tonų 2006 m., dėl to sumažėjo kainos ir rinkos dalis ir labai sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas. |
| --- | --- |

(142)

Dėl to primenama, kad kai priemonės nustojo galioti nuo 2002 m. iki 2007 m., importo iš Kinijos dempingo kaina apimtis padidėjo nuo 200 tonų 2001 m. iki beveik 9 000 tonų 2006 m., dėl to sumažėjo kainos ir rinkos dalis ir labai sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas.

| (143) | Remdamasi ankstesne patirtimi ir dabartine Sąjungos pramonės konkurencinga padėtimi, Komisija nagrinėjo, kaip žalos rodikliai galėtų būti paveikti, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Todėl Komisija atliko modeliavimą remdamasi šiomis prielaidomis:






  a) | numatoma pardavimo apimties raida buvo grindžiama ankstesniu pardavimo apimties padidėjimu, kai priemonės nustojo galioti pirmą kartą (t. y. kai 2006 m. importas iš Kinijos dempingo kaina pasiekė 9 000 tonų), ir dabartine Sąjungos pramonės konkurencine padėtimi pagal produkto rūšį, atsižvelgiant į Sąjungos pramonės konkurencinius pranašumus įvairių rūšių produktų atžvilgiu (pvz., geresnė kokybė arba trumpesni gamybos terminai) ir į tai, kad padidėjusiam importui tektų ne tik Sąjungos pramonės, bet ir kitų trečiųjų šalių rinkos dalis; |
| --- | --- | --- |

(143)

Remdamasi ankstesne patirtimi ir dabartine Sąjungos pramonės konkurencinga padėtimi, Komisija nagrinėjo, kaip žalos rodikliai galėtų būti paveikti, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Todėl Komisija atliko modeliavimą remdamasi šiomis prielaidomis:

a)

numatoma pardavimo apimties raida buvo grindžiama ankstesniu pardavimo apimties padidėjimu, kai priemonės nustojo galioti pirmą kartą (t. y. kai 2006 m. importas iš Kinijos dempingo kaina pasiekė 9 000 tonų), ir dabartine Sąjungos pramonės konkurencine padėtimi pagal produkto rūšį, atsižvelgiant į Sąjungos pramonės konkurencinius pranašumus įvairių rūšių produktų atžvilgiu (pvz., geresnė kokybė arba trumpesni gamybos terminai) ir į tai, kad padidėjusiam importui tektų ne tik Sąjungos pramonės, bet ir kitų trečiųjų šalių rinkos dalis;

| b) | tikėtina Sąjungos pramonės kainų raida grindžiama Sąjungai nurodytomis Kinijos eksporto kainomis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, iš jų atėmus dalį kainų lygio skirtumo, nustatyto 99 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į skirtingų rūšių produktus; |
| --- | --- |

b)

tikėtina Sąjungos pramonės kainų raida grindžiama Sąjungai nurodytomis Kinijos eksporto kainomis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, iš jų atėmus dalį kainų lygio skirtumo, nustatyto 99 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į skirtingų rūšių produktus;

| c) | vietoje patikrintos gautos apskaičiuotos pajamos vėliau buvo pritaikytos Sąjungos pramonės sąnaudų struktūrai per peržiūros tiriamąjį laikotarpį, siekiant perskaičiuoti pelningumo rodmenis. |
| --- | --- |

c)

vietoje patikrintos gautos apskaičiuotos pajamos vėliau buvo pritaikytos Sąjungos pramonės sąnaudų struktūrai per peržiūros tiriamąjį laikotarpį, siekiant perskaičiuoti pelningumo rodmenis.

| (144) | Atlikus modeliavimą nustatyta, kad nustojus taikyti priemones Sąjungos pramonės pardavimo apimtis po metų sumažėtų maždaug 13 %, o po 2 metų – 20 %, tuo tarpu Sąjungos pramonės pardavimo kaina sumažėtų apytikriai 15 %. Todėl po metų Sąjungos pramonės pelningumas vietoje dabartinio lygio virstų beveik nuostoliais, o po 2 metų – tiesiog nuostoliais. |
| --- | --- |

(144)

Atlikus modeliavimą nustatyta, kad nustojus taikyti priemones Sąjungos pramonės pardavimo apimtis po metų sumažėtų maždaug 13 %, o po 2 metų – 20 %, tuo tarpu Sąjungos pramonės pardavimo kaina sumažėtų apytikriai 15 %. Todėl po metų Sąjungos pramonės pelningumas vietoje dabartinio lygio virstų beveik nuostoliais, o po 2 metų – tiesiog nuostoliais.

5.5.   Išvada

Išvada

| (145) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad importui iš KLR panaikinus priemones materialinė žala Sąjungos pramonei netrukus veikiausiai pasikartotų. |
| --- | --- |

(145)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad importui iš KLR panaikinus priemones materialinė žala Sąjungos pramonei netrukus veikiausiai pasikartotų.

6.   SĄJUNGOS PRAMONĖS INTERESAI

SĄJUNGOS PRAMONĖS INTERESAI

| (146) | (144) konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad, jei būtų leista nebetaikyti antidempingo priemonių, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai labai pablogėtų. Todėl tolesnis priemonių taikymas būtų naudingas Sąjungos pramonei, nes Sąjungos gamintojai galėtų išsaugoti savo pardavimo apimtis, rinkos dalį, pelningumą ir apskritai gerą ekonominę padėtį. Priešingu atveju, nutraukus priemonių taikymą, Sąjungos pramonės gyvybingumui kiltų grėsmė, nes yra priežasčių manyti, kad didelės apimties importas dempingo kaina iš Kinijos būtų nukreiptas į Sąjungos rinką ir dėl to pasikartotų žala. |
| --- | --- |

(146)

(144) konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad, jei būtų leista nebetaikyti antidempingo priemonių, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai labai pablogėtų. Todėl tolesnis priemonių taikymas būtų naudingas Sąjungos pramonei, nes Sąjungos gamintojai galėtų išsaugoti savo pardavimo apimtis, rinkos dalį, pelningumą ir apskritai gerą ekonominę padėtį. Priešingu atveju, nutraukus priemonių taikymą, Sąjungos pramonės gyvybingumui kiltų grėsmė, nes yra priežasčių manyti, kad didelės apimties importas dempingo kaina iš Kinijos būtų nukreiptas į Sąjungos rinką ir dėl to pasikartotų žala.

7.   NAUDOTOJŲ INTERESAI

NAUDOTOJŲ INTERESAI

| (147) | Klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas naudotojas, su kuriuo buvo susisiekta. Vis dėlto vienas naudotojas („Wacker Chemie AG“) pateikė pastabų, kad priemonių taikymas turėtų būti baigtas dėl įvairių priežasčių, kurios yra aptariamos toliau. |
| --- | --- |

(147)

Klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas naudotojas, su kuriuo buvo susisiekta. Vis dėlto vienas naudotojas („Wacker Chemie AG“) pateikė pastabų, kad priemonių taikymas turėtų būti baigtas dėl įvairių priežasčių, kurios yra aptariamos toliau.

| (148) | Pirma, naudotojas tvirtino, kad Sąjungos pramonės rodiklių raida buvo teigiama nepaisant didelės apimties importo iš Kinijos ir kitų šaltinių panašiomis arba dažnai mažėjančiomis kainomis. Todėl Sąjungos pramonė turėtų atlaikyti tolesnę konkurenciją dėl importo iš Kinijos. Antra, „Wacker Chemie“ nurodė, kad nepaisant mažėjančių gamybos sąnaudų Sąjungos gamintojams pavyko padidinti kainas ES rinkoje. Galiausiai, panaikinus priemones padidėtų konkurencija rinkoje ir padaugėtų galimybių įsigyti peroksosulfatų konkurencingomis kainomis iš visų šaltinių. |
| --- | --- |

(148)

Pirma, naudotojas tvirtino, kad Sąjungos pramonės rodiklių raida buvo teigiama nepaisant didelės apimties importo iš Kinijos ir kitų šaltinių panašiomis arba dažnai mažėjančiomis kainomis. Todėl Sąjungos pramonė turėtų atlaikyti tolesnę konkurenciją dėl importo iš Kinijos. Antra, „Wacker Chemie“ nurodė, kad nepaisant mažėjančių gamybos sąnaudų Sąjungos gamintojams pavyko padidinti kainas ES rinkoje. Galiausiai, panaikinus priemones padidėtų konkurencija rinkoje ir padaugėtų galimybių įsigyti peroksosulfatų konkurencingomis kainomis iš visų šaltinių.

| (149) | Kaip minėta 4.7 skirsnyje, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei materialinė žala peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nepadaryta ir kad Sąjungos pramonė padidino savo pardavimo kainas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tačiau šis pardavimo kainų padidinimas buvo susijęs su atitinkamu gamybos sąnaudų padidėjimu (žr. (125) konstatuojamąją dalį). Dėl importo iš KLR kainų ir apimties Komisija priminė, kad faktiškai visą importą į Sąjungą iš KLR sudarė importas iš eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė, ir kuris su šia peržiūra nėra susijęs. Be to, iš kitų trečiųjų šalių importuota į Sąjungos pramonės kainas panašiomis kainomis ir tos kainos veikiau didėjo, o ne mažėjo. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad dėl produkto pobūdžio ir rinkoje esančio ne vieno pasiūlos šaltinio naudotojai gali lengvai keisti tiekėjus. Todėl Komisija atmetė naudotojo tvirtinimus. |
| --- | --- |

(149)

Kaip minėta 4.7 skirsnyje, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei materialinė žala peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nepadaryta ir kad Sąjungos pramonė padidino savo pardavimo kainas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tačiau šis pardavimo kainų padidinimas buvo susijęs su atitinkamu gamybos sąnaudų padidėjimu (žr. (125) konstatuojamąją dalį). Dėl importo iš KLR kainų ir apimties Komisija priminė, kad faktiškai visą importą į Sąjungą iš KLR sudarė importas iš eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė, ir kuris su šia peržiūra nėra susijęs. Be to, iš kitų trečiųjų šalių importuota į Sąjungos pramonės kainas panašiomis kainomis ir tos kainos veikiau didėjo, o ne mažėjo. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad dėl produkto pobūdžio ir rinkoje esančio ne vieno pasiūlos šaltinio naudotojai gali lengvai keisti tiekėjus. Todėl Komisija atmetė naudotojo tvirtinimus.

| (150) | Be to, per pradinį tyrimą nustatyta, kad peržiūrimojo produkto poveikis tolesnės gamybos grandies produktų sąnaudoms buvo gana nedidelis, o antidempingo muito poveikis buvo nežymus (71). Naudotojai nepateikė informacijos, kuri paneigtų per ankstesnius tyrimus padarytas išvadas, kad muito poveikis jų verslui būtų nedidelis. |
| --- | --- |

(150)

Be to, per pradinį tyrimą nustatyta, kad peržiūrimojo produkto poveikis tolesnės gamybos grandies produktų sąnaudoms buvo gana nedidelis, o antidempingo muito poveikis buvo nežymus (71). Naudotojai nepateikė informacijos, kuri paneigtų per ankstesnius tyrimus padarytas išvadas, kad muito poveikis jų verslui būtų nedidelis.

71

8.   IMPORTUOTOJŲ INTERESAI

IMPORTUOTOJŲ INTERESAI

| (151) | Nė vienas importuotojas, su kuriuo buvo susisiekta, neimportavo peržiūrimojo produkto dideliais kiekiais, dėl to neturėjo pateikti klausimyno atsakymų. Nė vienas peržiūros pradžioje Komisijai apie save pranešęs importuotojas nepateikė pastabų. |
| --- | --- |

(151)

Nė vienas importuotojas, su kuriuo buvo susisiekta, neimportavo peržiūrimojo produkto dideliais kiekiais, dėl to neturėjo pateikti klausimyno atsakymų. Nė vienas peržiūros pradžioje Komisijai apie save pranešęs importuotojas nepateikė pastabų.

| (152) | Atlikus tyrimą patvirtinta, kad importuotojai gali pirkti iš įvairių šiuo metu rinkoje esančių šaltinių, visų pirma Sąjungos pramonės, JAV eksportuotojų ir Kinijos eksportuotojo, kurie produktą parduoda ne dempingo kaina. Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad peroksosulfatų importas sudarė 0,03–1,3 % visos importuotojų apyvartos (72). Todėl, neturėdama jokių įrodymų, kurie paneigtų šią išvadą, ir nusprendusi, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimojo produkto importas buvo nereikšmingas, Komisija padarė išvadą, kad priemonės nedarytų neproporcingai didelio poveikio importuotojams. |
| --- | --- |

(152)

Atlikus tyrimą patvirtinta, kad importuotojai gali pirkti iš įvairių šiuo metu rinkoje esančių šaltinių, visų pirma Sąjungos pramonės, JAV eksportuotojų ir Kinijos eksportuotojo, kurie produktą parduoda ne dempingo kaina. Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad peroksosulfatų importas sudarė 0,03–1,3 % visos importuotojų apyvartos (72). Todėl, neturėdama jokių įrodymų, kurie paneigtų šią išvadą, ir nusprendusi, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimojo produkto importas buvo nereikšmingas, Komisija padarė išvadą, kad priemonės nedarytų neproporcingai didelio poveikio importuotojams.

72

9.   IŠVADA

IŠVADA

| (153) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija įvertino įvairius skirtingus interesus ir ypatingą dėmesį skyrė būtinybei saugoti Sąjungos pramonę nuo galimo žalos pasikartojimo. Neturėdama jokių įrodymų, kurie paneigtų pradinio tyrimo išvadas, Komisija padarė išvadą, kad importuotojams ir naudotojams nebūtų daromas toks didelis poveikis, dėl kurio tolesnis priemonių taikymas būtų akivaizdžiai neproporcingas. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(153)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija įvertino įvairius skirtingus interesus ir ypatingą dėmesį skyrė būtinybei saugoti Sąjungos pramonę nuo galimo žalos pasikartojimo. Neturėdama jokių įrodymų, kurie paneigtų pradinio tyrimo išvadas, Komisija padarė išvadą, kad importuotojams ir naudotojams nebūtų daromas toks didelis poveikis, dėl kurio tolesnis priemonių taikymas būtų akivaizdžiai neproporcingas. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

10.   TOLESNĖ PROCEDŪRA

TOLESNĖ PROCEDŪRA

| (154) | 2019 m. lapkričio 8 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino palikti galioti antidempingo muitus (toliau – galutinis faktų atskleidimas) ir paragino šalis teikti pastabas. Komisija negavo jokių pastabų iš suinteresuotųjų šalių, kuriomis būtų prieštaraujama atskleistiems nustatytiems faktams. |
| --- | --- |

(154)

2019 m. lapkričio 8 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino palikti galioti antidempingo muitus (toliau – galutinis faktų atskleidimas) ir paragino šalis teikti pastabas. Komisija negavo jokių pastabų iš suinteresuotųjų šalių, kuriomis būtų prieštaraujama atskleistiems nustatytiems faktams.

| (155) | Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. |
| --- | --- |

(155)

Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė.

11.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (156) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, Kinijos kilmės peroksosulfatams taikomas antidempingo priemones reikėtų toliau taikyti. |
| --- | --- |

(156)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, Kinijos kilmės peroksosulfatams taikomas antidempingo priemones reikėtų toliau taikyti.

| (157) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas tinkamas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(157)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas tinkamas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas.

| (158) | Nors šią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gavo šias sąskaitas faktūras, atitinkančias visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

(158)

Nors šią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gavo šias sąskaitas faktūras, atitinkančias visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus.

| (159) | Jeigu, visų pirma nustačius susijusias priemones, labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis galima inicijuoti priemonių vengimo tyrimą, jei tenkinamos inicijavimo sąlygos. Per šį tyrimą galima, be kita ko, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-as) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(159)

Jeigu, visų pirma nustačius susijusias priemones, labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis galima inicijuoti priemonių vengimo tyrimą, jei tenkinamos inicijavimo sąlygos. Per šį tyrimą galima, be kita ko, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-as) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu.

| (160) | Jei bendrovė, kuriai nustatyta individuali antidempingo norma, vėliau pakeičia pavadinimą, ji gali prašyti, kad jai toliau būtų taikoma ši norma. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (73). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai jau taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pakeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(160)

Jei bendrovė, kuriai nustatyta individuali antidempingo norma, vėliau pakeičia pavadinimą, ji gali prašyti, kad jai toliau būtų taikoma ši norma. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (73). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai jau taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pakeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

73

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (161) | Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (74) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(161)

Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (74) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

74

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (162) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(162)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės peroksosulfatams (persulfatams), įskaitant kalio peroksimonosulfato sulfatą, kurių KN kodai šiuo metu yra 2833 40 00 ir ex 2842 90 80 (TARIC kodas 2842908020), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Bendrovė | Muitas (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| „ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd.“, Šanchajus | 0,0 | A820 |
| „United Initiators Shanghai Co., Ltd“ | 24,5 | A821 |
| Visos kitos bendrovės | 71,8 | A999 |

Bendrovė

Muitas (%)

Papildomas TARIC kodas

„ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd.“, Šanchajus

0,0

A820

„United Initiators Shanghai Co., Ltd“

24,5

A821

Visos kitos bendrovės

71,8

A999

3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatyta individuali muito norma taikoma, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto [nagrinėjamasis produktas], parduodamo eksportuoti į Europos Sąjungą, [nagrinėjamoji šalis] pagamino [bendrovės pavadinimas ir adresas] [papildomas TARIC kodas]. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. sausio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2018/825 (OL L 143, 2018 6 7, p. 1).

1

(2)  
  OL L 265, 2007 10 11, p. 1.

2

(3)  
  OL L 338, 2013 12 17, p. 11.

3

(4)  
  OL C 110, 2018 3 23, p. 29.

4

(5)  
  OL C 454, 2018 12 17, p. 7.

5

(6)  
  2019 m. rugsėjo 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1584, kuriuo inicijuojamas tyrimas dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1343/2013 importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės peroksosulfatams (persulfatams), vengimo ir įpareigojama tokius importuojamus produktus registruoti (OL L 246, 2019 9 26, p. 19).

6

(7)  Briuselis, 2017 12 20, SWD(2017) 483 final/2; galima rasti šiuo adresu: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

7

final

(8)  Sausio 15 d. pranešimas byloje, „Sherlock“ numeris t19.000129 (įtraukta į nekonfidencialią bylą).

8

(9)  Gegužės 6 d. pranešimas byloje, „Sherlock“ numeris t19.002077 (įtraukta į nekonfidencialią bylą).

9

(10)  Ataskaita, p. 6–7.

10

(11)  Ataskaita, p. 10.

11

(12)  Žr. http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

12

(13)  Ataskaita, p. 41, 73–74.

13

(14)  Ataskaita, p. 120–121.

14

(15)  Ataskaita, p. 122–135.

15

(16)  Ataskaita, p. 167–168.

16

(17)  Ataskaita, p. 169–170, 200–201.

17

(18)  Ataskaita, p. 15–16, 50, 84, 108–109.

18

(19)  Ataskaita, p. 26.

19

(20)  Ataskaita, p. 31–32.

20

(21)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU

21

(22)  Ataskaita, p. 431.

22

(23)  Ataskaita, p. 431.

23

(24)  Ataskaita, p. 431.

24

(25)  Ataskaita, p. 111–150.

25

(26)  Ataskaita, p. 41–42, 83.

26

(27)  Ataskaita, p. 69.

27

(28)  Ataskaita, p. 409.

28

(29)  Ataskaita, p. 411.

29

(30)  Ataskaita, p. 66.

30

(31)  Ataskaita, p. 267–268.

31

(32)  Ataskaita, p. 271.

32

(33)  Ataskaita, p. 217–234.

33

(34)  Ataskaita, p. 431.

34

(35)  Ataskaita, p. 223, 231, 408 ir 412.

35

(36)  Ataskaita, p. 138–149.

36

(37)  Ataskaita, p. 216.

37

(38)  Ataskaita, p. 213–215.

38

(39)  Ataskaita, p. 209–211.

39

(40)  Žr. Komisijos reglamento (EB) Nr. 390/2007 (OL L 97, 2007 4 12, p. 6) 58 konstatuojamąją dalį.

40

(41)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1690 (OL L 283, 2018 11 12, p. 1) 478–493 konstatuojamąsias dalis.

41

(42)  Ataskaita, p. 332–337.

42

(43)  Ataskaita, p. 336.

43

(44)  Ataskaita, p. 337–341.

44

(45)  Ataskaita, p. 114–117.

45

(46)  Ataskaita, p. 119.

46

(47)  Ataskaita, p. 120.

47

(48)  Ataskaita, p. 121–122, 126–128, 133–135.

48

(49)  Ataskaita, p. 121–122, 126–128, 133–135.

49

(50)  Ataskaita, p. 362–363.

50

(51)  Ataskaita, p. 127.

51

(52)  

  „OECD Economic Surveys: China 2017
  “, „OECD Publishing“, Paryžius, p. 22. Išsamius duomenis taip pat galima rasti PBOC leidžiamoje Kinijos pinigų politikos ketvirčio ataskaitoje. Ataskaita, p. 241.

52

„OECD Economic Surveys: China 2017

(53)  Ataskaita, p. 252–255.

53

(54)  
  „World Bank Open Data“ – didesnes nei vidutines pajamas gaunančios šalys, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (žiūrėta 2019 m. kovo 27 d.).

54

(55)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

55

(56)  Turkijos statistikos institutas, http://www.turkstat.gov.tr.

56

(57)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

57

(58)  Per tyrimą Komisija pastebėjo, kad dvi žaliavos – sieros rūgštis ir kalio hidroksidas – Turkijoje buvo suskirstytos iki 12 skaitmenų lygmens. Beveik visas importas į Turkiją buvo deklaruotas pagal vieną kodą, t. y. 28 07 00 00 00 19 (sieros rūgštis) ir 28 15 20 00 00 00 (kalio hidroksidas). Kaip nurodyta 2019 m. sausio 15 d. pareiškime, Komisija naudojo šešių skaitmenų (SS) kodą.

58

(59)  Tai Eurostato statistinis ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, paskutinį kartą žiūrėtas 2019 m. rugpjūčio 12 d.

59

(60)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. rugpjūčio 12 d.

60

(61)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. rugpjūčio 12 d.

61

,

(62)  Turimi pusmečių duomenys. Komisija vidutinę kainą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apskaičiavo kaip 25 % 2017 m. antrojo pusmečio, 50 % 2018 m. pirmojo pusmečio ir 25 % 2018 m. antrojo pusmečio kainos.

62

(63)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608, paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. rugpjūčio 12 d. 100 kurušų = 1 Turkijos lira.

63

,

(64)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201988/orbis/1/Companies/report/Index?format=114678F1-A093-E711-8A1A-2C44FD99A5A0&BookSection=GLOBALSTANDARDFORMAT&seq=0

64

(65)  Kaip pažymėta 5 konstatuojamojoje dalyje, 2019 m. rugsėjo 26 d. Komisija inicijavo priemonių vengimo tyrimą dėl šio importo. Tyrimas susijęs su bendrove „ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd“.

65

(66)  Eksportuojantis gamintojas produktą pardavė 25 šalims Azijoje, Amerikos žemynuose ir Afrikoje, taip pat Europos šalyse, kurios nėra Sąjungos valstybės narės.

66

(67)  Paraiškos nekonfidencialiame priede 4.2.2 b pareiškėjai, remdamiesi bendrovių svetainėmis, pateikė Kinijos gamybos pajėgumų sąrašą.

67

(68)  Pareiškėjai perteklinius pajėgumus nurodė prašymo nekonfidencialios versijos 4.1.2 skirsnyje, p. 18.

68

(69)  Remiantis statistiniais duomenimis, gautais iš GTA.

69

(70)  Remiantis statistiniais duomenimis, gautais iš GTA.

70

(71)  
  OL L 97, 2007 4 12, p. 6.

71

(72)  
  OL L 97, 2007 4 12, p. 6.

72

(73)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

73

(74)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

74

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/43

---

BENDRIJOS IR ŠVEICARIJOS JUNGTINIO SAUSUMOS TRANSPORTO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 2/2019

2019 m. gruodžio 13 d.

dėl pereinamojo laikotarpio priemonių sklandžiam geležinkelių eismui tarp Šveicarijos ir Europos Sąjungos palaikyti [2020/40]

KOMITETAS,

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 21 d. Susitarimą tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliu ir keliais (toliau – Susitarimas), ypač į jo 52 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Susitarimo 51 straipsnio 2 dalį Bendrijos ir Šveicarijos sausumos transporto komitetas (toliau – Jungtinis komitetas) užtikrina Susitarimo nuostatų kontrolę bei vykdymą ir įgyvendina jo 52 ir 55 straipsniuose nurodytas pritaikymo ir taisymo nuostatas; |
| --- | --- |

(1)

pagal Susitarimo 51 straipsnio 2 dalį Bendrijos ir Šveicarijos sausumos transporto komitetas (toliau – Jungtinis komitetas) užtikrina Susitarimo nuostatų kontrolę bei vykdymą ir įgyvendina jo 52 ir 55 straipsniuose nurodytas pritaikymo ir taisymo nuostatas;

| (2) | pagal Susitarimo 52 straipsnio 4 dalį Jungtinis komitetas, be kita ko, priima sprendimus, kuriais persvarstomas 1 priedas, siekiant į jį įtraukti, kai to reikia remiantis abipusiškumo pagrindu, atitinkamų teisės aktų pakeitimus, arba priima sprendimus dėl kitų priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti tinkamą Susitarimo funkcionavimą; |
| --- | --- |

(2)

pagal Susitarimo 52 straipsnio 4 dalį Jungtinis komitetas, be kita ko, priima sprendimus, kuriais persvarstomas 1 priedas, siekiant į jį įtraukti, kai to reikia remiantis abipusiškumo pagrindu, atitinkamų teisės aktų pakeitimus, arba priima sprendimus dėl kitų priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti tinkamą Susitarimo funkcionavimą;

| (3) | Jungtinio komiteto sprendime Nr. 1/2013 (1) numatyta, kad, remiantis abipusiškumo principu, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB (2) pripažįstami geležinkelio įmonėms valstybių narių arba Šveicarijos nacionalinių saugos institucijų išduoti saugos sertifikatai. Jame taip pat numatyta pagal abipusiškumo principą pripažinti EB atitikties, tinkamumo naudoti ir patikros deklaracijas, EB patikros sertifikatus, leidimus pradėti eksploatuoti posistemius, transporto priemones ir transporto priemonių tipus, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/57/EB (3) numatytas notifikuotąsias įstaigas; |
| --- | --- |

(3)

Jungtinio komiteto sprendime Nr. 1/2013 (1) numatyta, kad, remiantis abipusiškumo principu, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB (2) pripažįstami geležinkelio įmonėms valstybių narių arba Šveicarijos nacionalinių saugos institucijų išduoti saugos sertifikatai. Jame taip pat numatyta pagal abipusiškumo principą pripažinti EB atitikties, tinkamumo naudoti ir patikros deklaracijas, EB patikros sertifikatus, leidimus pradėti eksploatuoti posistemius, transporto priemones ir transporto priemonių tipus, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/57/EB (3) numatytas notifikuotąsias įstaigas;

| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/797 (4) nustatyti nauji sąveikos sudedamųjų dalių, posistemių ir geležinkelių transporto priemonių pateikimo rinkai reikalavimai. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/798 (5) nustatyti nauji bendrų saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms reikalavimai. Be to, šiomis direktyvomis Europos Sąjungos geležinkelių agentūrai (toliau – Agentūra) pavedamos naujos funkcijos. Visų pirma, pagal Direktyvos (ES) 2016/797 21 ir 24 straipsnius Agentūrai pavedama išduoti leidimus pateikti transporto priemones rinkai ir patvirtinti transporto priemonių tipus (toliau – ES transporto priemonių leidimai), o pagal Direktyvos (ES) 2016/798 10 straipsnį – išduoti bendrus saugos sertifikatus (toliau – bendri saugos sertifikatai). Valstybės narės turi perkelti šias direktyvas į nacionalinę teisę ne vėliau kaip 2019 m. birželio 16 d. arba, jei jos pateikusios Komisijai ir Agentūrai atitinkamą pranešimą, – ne vėliau kaip 2020 m. birželio 16 d. Nuo 2020 m. birželio 16 d. direktyvos 2004/49/EB ir 2008/57/EB panaikinamos ir pakeičiamos direktyvomis (ES) 2016/797 ir (ES) 2016/798; |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/797 (4) nustatyti nauji sąveikos sudedamųjų dalių, posistemių ir geležinkelių transporto priemonių pateikimo rinkai reikalavimai. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/798 (5) nustatyti nauji bendrų saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms reikalavimai. Be to, šiomis direktyvomis Europos Sąjungos geležinkelių agentūrai (toliau – Agentūra) pavedamos naujos funkcijos. Visų pirma, pagal Direktyvos (ES) 2016/797 21 ir 24 straipsnius Agentūrai pavedama išduoti leidimus pateikti transporto priemones rinkai ir patvirtinti transporto priemonių tipus (toliau – ES transporto priemonių leidimai), o pagal Direktyvos (ES) 2016/798 10 straipsnį – išduoti bendrus saugos sertifikatus (toliau – bendri saugos sertifikatai). Valstybės narės turi perkelti šias direktyvas į nacionalinę teisę ne vėliau kaip 2019 m. birželio 16 d. arba, jei jos pateikusios Komisijai ir Agentūrai atitinkamą pranešimą, – ne vėliau kaip 2020 m. birželio 16 d. Nuo 2020 m. birželio 16 d. direktyvos 2004/49/EB ir 2008/57/EB panaikinamos ir pakeičiamos direktyvomis (ES) 2016/797 ir (ES) 2016/798;

| (5) | Be to, Šveicarija planuoja taikyti direktyvų (ES) 2016/797 ir (ES) 2016/798 nuostatoms lygiavertes teisines nuostatas. Todėl persvarstant Susitarimo 1 priedą į jį būtina įtraukti naujas esmines direktyvų (ES) 2016/797 ir (ES) 2016/798 nuostatas; |
| --- | --- |

(5)

Be to, Šveicarija planuoja taikyti direktyvų (ES) 2016/797 ir (ES) 2016/798 nuostatoms lygiavertes teisines nuostatas. Todėl persvarstant Susitarimo 1 priedą į jį būtina įtraukti naujas esmines direktyvų (ES) 2016/797 ir (ES) 2016/798 nuostatas;

| (6) | dabartinėje Susitarimo redakcijoje nenumatoma, kad Europos Sąjungos institucijos ar organai galėtų naudotis įgaliojimais Šveicarijoje, o Jungtiniam komitetui nesuteikiama teisės atitinkamai keisti Susitarimą. Kol Susitarimas nebus pakeistas pagal taikytinas procedūras, būtina nustatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas, skirtas sklandžiam geležinkelių eismui tarp Šveicarijos ir Europos Sąjungos palaikyti. Šiuo tikslu reikėtų patikslinti, kad atitiktis Šveicarijoje taikomiems saugos ir sąveikos reikalavimams gali būti nustatoma remiantis Agentūros išduotu bendru saugos sertifikatu arba ES transporto priemonės leidimu ir kartu Šveicarijos atlikta jos nacionalinių taisyklių laikymosi patikra. Išduodama bendrus saugos sertifikatus arba ES transporto priemonių leidimus, Agentūra, kaip į įrodymą, turėtų atsižvelgti į Šveicarijos atliktą jos teisės aktų, atitinkančių atitinkamus Europos Sąjungos teisės aktus, reikalavimų, susijusių su Šveicarijos geležinkelių tinklo saugos sertifikatų arba transporto priemonių leidimų išdavimu, laikymosi vertinimą; |
| --- | --- |

(6)

dabartinėje Susitarimo redakcijoje nenumatoma, kad Europos Sąjungos institucijos ar organai galėtų naudotis įgaliojimais Šveicarijoje, o Jungtiniam komitetui nesuteikiama teisės atitinkamai keisti Susitarimą. Kol Susitarimas nebus pakeistas pagal taikytinas procedūras, būtina nustatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas, skirtas sklandžiam geležinkelių eismui tarp Šveicarijos ir Europos Sąjungos palaikyti. Šiuo tikslu reikėtų patikslinti, kad atitiktis Šveicarijoje taikomiems saugos ir sąveikos reikalavimams gali būti nustatoma remiantis Agentūros išduotu bendru saugos sertifikatu arba ES transporto priemonės leidimu ir kartu Šveicarijos atlikta jos nacionalinių taisyklių laikymosi patikra. Išduodama bendrus saugos sertifikatus arba ES transporto priemonių leidimus, Agentūra, kaip į įrodymą, turėtų atsižvelgti į Šveicarijos atliktą jos teisės aktų, atitinkančių atitinkamus Europos Sąjungos teisės aktus, reikalavimų, susijusių su Šveicarijos geležinkelių tinklo saugos sertifikatų arba transporto priemonių leidimų išdavimu, laikymosi vertinimą;

| (7) | turėtų būti abipusiai pripažįstami pagal Direktyvą (ES) 2016/797 parengti EB sertifikatai ir EB deklaracijos; |
| --- | --- |

(7)

turėtų būti abipusiai pripažįstami pagal Direktyvą (ES) 2016/797 parengti EB sertifikatai ir EB deklaracijos;

| (8) | siekiant sumažinti administracinę naštą, reikėtų sudaryti sąlygas, kad pareiškėjai vienu metu galėtų prašyti Agentūros išduoti bendrą saugos sertifikatą arba ES transporto priemonės leidimą, o Šveicarija galėtų patikrinti, ar laikomasi jos nacionalinių taisyklių. Siekiant to paties tikslo, reikėtų sudaryti sąlygas, kad pareiškėjai tam galėtų naudotis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/796 (6) 12 straipsnyje nurodyta vieno langelio sistema. Šveicarijai turėtų būti suteikta prieiga prie vieno langelio sistemos, o Agentūra ir Šveicarija turėtų bendradarbiauti tiek, kiek to reikia šiam sprendimui įgyvendinti; |
| --- | --- |

(8)

siekiant sumažinti administracinę naštą, reikėtų sudaryti sąlygas, kad pareiškėjai vienu metu galėtų prašyti Agentūros išduoti bendrą saugos sertifikatą arba ES transporto priemonės leidimą, o Šveicarija galėtų patikrinti, ar laikomasi jos nacionalinių taisyklių. Siekiant to paties tikslo, reikėtų sudaryti sąlygas, kad pareiškėjai tam galėtų naudotis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/796 (6) 12 straipsnyje nurodyta vieno langelio sistema. Šveicarijai turėtų būti suteikta prieiga prie vieno langelio sistemos, o Agentūra ir Šveicarija turėtų bendradarbiauti tiek, kiek to reikia šiam sprendimui įgyvendinti;

| (9) | apie Direktyvos (ES) 2016/797 13 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvos (ES) 2016/798 8 straipsnio 2 dalyje nurodytas paskelbti skirtas nacionalines taisykles, taikomas išduodant Šveicarijos teritorijoje saugos sertifikatus ir transporto priemonių leidimus (toliau – nacionalinės taisyklės), turėtų būti pranešama naudojantis Reglamento (ES) 2016/796 27 straipsnyje nurodyta IT sistema. Sritys, kurioms taikomos Šveicarijos nacionalinės taisyklės, turėtų būti išvardytos Susitarimo 1 priede; |
| --- | --- |

(9)

apie Direktyvos (ES) 2016/797 13 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvos (ES) 2016/798 8 straipsnio 2 dalyje nurodytas paskelbti skirtas nacionalines taisykles, taikomas išduodant Šveicarijos teritorijoje saugos sertifikatus ir transporto priemonių leidimus (toliau – nacionalinės taisyklės), turėtų būti pranešama naudojantis Reglamento (ES) 2016/796 27 straipsnyje nurodyta IT sistema. Sritys, kurioms taikomos Šveicarijos nacionalinės taisyklės, turėtų būti išvardytos Susitarimo 1 priede;

| (10) | Šveicarija ir Europos Sąjunga įsipareigojo panaikinti nebūtinas nacionalines taisykles, kurios trukdo sąveikai ir sklandžiam geležinkelių eismui tarp Šveicarijos ir Europos Sąjungos. Kai kurios Susitarimo 1 priede išvardytos Šveicarijos nacionalinės taisyklės gali būti nesuderinamos su techninėmis sąveikos specifikacijomis ir turėtų būti peržiūrėtos iki 2020 m. gruodžio 31 d., o po to panaikintos, iš dalies pakeistos arba paliktos galioti; |
| --- | --- |

(10)

Šveicarija ir Europos Sąjunga įsipareigojo panaikinti nebūtinas nacionalines taisykles, kurios trukdo sąveikai ir sklandžiam geležinkelių eismui tarp Šveicarijos ir Europos Sąjungos. Kai kurios Susitarimo 1 priede išvardytos Šveicarijos nacionalinės taisyklės gali būti nesuderinamos su techninėmis sąveikos specifikacijomis ir turėtų būti peržiūrėtos iki 2020 m. gruodžio 31 d., o po to panaikintos, iš dalies pakeistos arba paliktos galioti;

| (11) | Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2013 turėtų būti panaikintas. Tačiau kai kurios valstybės narės direktyvas (ES) 2016/797 ir (ES) 2016/798 į nacionalinę teisę bus perkėlusios tik atėjus tose direktyvose nustatytam 2020 m. birželio 16 d. terminui, todėl minėto Jungtinio komiteto sprendimo 2 straipsnio 1 dalis ir 3 straipsnio 1 dalis turėtų būti ir toliau taikomos toms valstybėms narėms iki tos dienos; |
| --- | --- |

(11)

Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2013 turėtų būti panaikintas. Tačiau kai kurios valstybės narės direktyvas (ES) 2016/797 ir (ES) 2016/798 į nacionalinę teisę bus perkėlusios tik atėjus tose direktyvose nustatytam 2020 m. birželio 16 d. terminui, todėl minėto Jungtinio komiteto sprendimo 2 straipsnio 1 dalis ir 3 straipsnio 1 dalis turėtų būti ir toliau taikomos toms valstybėms narėms iki tos dienos;

| (12) | pagal Sprendimą Nr. 1/2013 pripažintos EB atitikties, tinkamumo naudoti ir patikros deklaracijos, EB patikros sertifikatai, leidimai pradėti eksploatuoti posistemius, transporto priemones ir transporto priemonių tipus ir saugos sertifikatai turėtų būti toliau pripažįstami tokiomis sąlygomis, kokiomis jie buvo išduoti; |
| --- | --- |

(12)

pagal Sprendimą Nr. 1/2013 pripažintos EB atitikties, tinkamumo naudoti ir patikros deklaracijos, EB patikros sertifikatai, leidimai pradėti eksploatuoti posistemius, transporto priemones ir transporto priemonių tipus ir saugos sertifikatai turėtų būti toliau pripažįstami tokiomis sąlygomis, kokiomis jie buvo išduoti;

| (13) | šio sprendimo pereinamojo laikotarpio nuostatos turėtų būti taikomos iki 2020 m. gruodžio 31 d., kol nebus pakeistas Susitarimas, Agentūrai suteikiant su saugos sertifikatais ir transporto priemonių leidimais susijusius įgaliojimus veikti Šveicarijos geležinkelių tinkle. Jungtinis komitetas turėtų apsvarstyti galimybę pratęsti pereinamojo laikotarpio priemones po 2020 m. gruodžio 31 d., jei būtų tikėtina, kad 2020 m. gruodžio 31 d. dar nebus taikomos teisinės nuostatos, lygiavertės Reglamento (ES) 2016/796 ir direktyvų (ES) 2016/797 ir (ES) 2016/798 nuostatoms, |
| --- | --- |

(13)

šio sprendimo pereinamojo laikotarpio nuostatos turėtų būti taikomos iki 2020 m. gruodžio 31 d., kol nebus pakeistas Susitarimas, Agentūrai suteikiant su saugos sertifikatais ir transporto priemonių leidimais susijusius įgaliojimus veikti Šveicarijos geležinkelių tinkle. Jungtinis komitetas turėtų apsvarstyti galimybę pratęsti pereinamojo laikotarpio priemones po 2020 m. gruodžio 31 d., jei būtų tikėtina, kad 2020 m. gruodžio 31 d. dar nebus taikomos teisinės nuostatos, lygiavertės Reglamento (ES) 2016/796 ir direktyvų (ES) 2016/797 ir (ES) 2016/798 nuostatoms,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo 1 priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

1.   Tai, ar geležinkelio įmonė laikosi taikytinų naudojimosi Šveicarijos geležinkelių tinklu reikalavimų, gali būti nustatoma remiantis abiem iš kriterijų:

| — | pagal Direktyvos (ES) 2016/798 10 straipsnį Agentūros išduotu bendru saugos sertifikatu ir |
| --- | --- |

—

pagal Direktyvos (ES) 2016/798 10 straipsnį Agentūros išduotu bendru saugos sertifikatu ir

| — | Šveicarijos sprendimu patikrinti, ar laikomasi 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų jos nacionalinių taisyklių. |
| --- | --- |

—

Šveicarijos sprendimu patikrinti, ar laikomasi 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų jos nacionalinių taisyklių.

Pirmos pastraipos taikymo tikslais Šveicarija pripažįsta pagal Direktyvos (ES) 2016/798 10 straipsnį Agentūros išduotus bendrus saugos sertifikatus.

Šveicarijos nacionalinės valdžios institucijos šalies nacionalinių taisyklių laikymosi patikrą atlieka laikydamosi Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/763 (7) 6 straipsnyje numatytų terminų.

2.   Išduodama bendrus saugos sertifikatus, skirtus naudojimuisi Europos Sąjungos geležinkelių tinklu, Agentūra, kaip į įrodymą, atsižvelgia į Šveicarijos atliktą jos teisės aktų, atitinkančių atitinkamus Europos Sąjungos teisės aktus, reikalavimų, susijusių su Šveicarijos geležinkelių tinklo saugos sertifikatų išdavimu, laikymosi vertinimą.

3.   Pareiškėjas gali vienu metu prašyti išduoti bendrą saugos sertifikatą ir priimti sprendimą patikrinti, ar laikomasi Šveicarijos nacionalinių taisyklių. Tokiu atveju Agentūra ir Šveicarija bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad sprendimai dėl paraiškos išduoti bendrą saugos sertifikatą ir dėl Šveicarijos nacionalinių taisyklių laikymosi kontrolės būtų priimami laikantis Reglamento (ES) 2018/763 6 straipsnyje numatytų terminų ir 1 dalies trečios pastraipos nuostatų.

3 straipsnis

1.   Tai, ar laikomasi taikytinų leidimų naudoti transporto priemonę Šveicarijos geležinkelių tinkle išdavimo reikalavimų, gali būti nustatoma remiantis abiem iš kriterijų:

| — | pagal Direktyvos (ES) 2016/797 21 ir 24 straipsnį Agentūros išduotu ES transporto priemonės leidimu ir |
| --- | --- |

—

pagal Direktyvos (ES) 2016/797 21 ir 24 straipsnį Agentūros išduotu ES transporto priemonės leidimu ir

| — | Šveicarijos sprendimu patikrinti, ar laikomasi 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų jos nacionalinių taisyklių. |
| --- | --- |

—

Šveicarijos sprendimu patikrinti, ar laikomasi 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų jos nacionalinių taisyklių.

Pirmos pastraipos taikymo tikslais Šveicarija pripažįsta pagal Direktyvos (ES) 2016/797 21 ir 24 straipsnius Agentūros išduotus ES transporto priemonių leidimus.

Šveicarijos nacionalinių taisyklių laikymosi patikra atliekama laikantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/545 (8) 34 straipsnyje nustatytų terminų.

2.   Išduodama ES transporto priemonių leidimus, su kuriais transporto priemones galima naudoti Europos Sąjungos geležinkelių tinkle, Agentūra, kaip į įrodymą, atsižvelgia į Šveicarijos atliktą jos teisės aktų, atitinkančių atitinkamus Europos Sąjungos teisės aktus, reikalavimų, susijusių su Šveicarijos geležinkelių tinklo transporto priemonių leidimų išdavimu, laikymosi vertinimą.

3.   Pareiškėjas gali vienu metu prašyti išduoti ES transporto priemonės leidimą ir priimti sprendimą patikrinti, ar laikomasi Šveicarijos nacionalinių taisyklių. Tokiu atveju Agentūra ir Šveicarija bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad sprendimai dėl paraiškos išduoti ES transporto priemonės leidimą ir dėl Šveicarijos nacionalinių taisyklių laikymosi kontrolės būtų priimami laikantis Reglamento (ES) 2018/545 34 straipsnyje nustatytų terminų ir 1 dalies trečios pastraipos nuostatų.

4 straipsnis

1.   Remiantis abipusiškumo principu pripažįstami:

| a) | Direktyvos (ES) 2016/797 9 straipsnio 2 dalyje nurodyti notifikuotosios įstaigos išduoti EB atitikties arba tinkamumo naudoti sertifikatai; |
| --- | --- |

a)

Direktyvos (ES) 2016/797 9 straipsnio 2 dalyje nurodyti notifikuotosios įstaigos išduoti EB atitikties arba tinkamumo naudoti sertifikatai;

| b) | Direktyvos (ES) 2016/797 9 straipsnyje ir 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos gamintojo arba jo įgaliotojo atstovo parengtos EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijos; |
| --- | --- |

b)

Direktyvos (ES) 2016/797 9 straipsnyje ir 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos gamintojo arba jo įgaliotojo atstovo parengtos EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijos;

| c) | Direktyvos (ES) 2016/797 IV priede nurodyti notifikuotosios įstaigos išduoti EB patikros sertifikatai; |
| --- | --- |

c)

Direktyvos (ES) 2016/797 IV priede nurodyti notifikuotosios įstaigos išduoti EB patikros sertifikatai;

| d) | Direktyvos (ES) 2016/797 15 straipsnio 1 dalyje nurodytos pareiškėjo parengtos EB atitikties deklaracijos; |
| --- | --- |

d)

Direktyvos (ES) 2016/797 15 straipsnio 1 dalyje nurodytos pareiškėjo parengtos EB atitikties deklaracijos;

| e) | Direktyvos (ES) 2016/797 38 straipsnyje numatytas Šveicarijos ir Europos Sąjungos atitikties vertinimo įstaigų sąrašas. |
| --- | --- |

e)

Direktyvos (ES) 2016/797 38 straipsnyje numatytas Šveicarijos ir Europos Sąjungos atitikties vertinimo įstaigų sąrašas.

2.   Pagal Direktyvos (ES) 2016/797 37 straipsnį Šveicarija praneša Europos Komisijai ir Europos Sąjungos valstybėms narėms apie Šveicarijoje įsteigtas atitikties vertinimo įstaigas.

Šveicarijos notifikuotosios įstaigos gali vykdyti veiklą Direktyvoje (ES) 2016/797 nustatytomis sąlygomis tol, kol tenkina Direktyvos (ES) 2016/797 reikalavimus.

Komisija viešai paskelbia Šveicarijos notifikuotųjų įstaigų sąrašą.

5 straipsnis

1.   2 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 1 dalyje nurodytos paraiškos priimti sprendimą patikrinti, ar laikomasi Šveicarijos nacionalinių taisyklių, teikiamos naudojantis Reglamento (ES) 2016/796 12 straipsnyje nurodyta vieno langelio sistema.

2.   2 straipsnio 3 dalyje ir 3 straipsnio 3 dalyje nurodytos paraiškos teikiamos naudojantis vieno langelio sistema.

3.   Sprendimo patikrinti, ar laikomasi nacionalinių taisyklių, kopiją Šveicarija užregistruoja naudodamasi vieno langelio sistema.

4.   Šio sprendimo taikymo tikslais Šveicarijai suteikiama prieiga prie vieno langelio sistemos.

6 straipsnis

1.   Šveicarijos nacionalinės taisyklės gali papildyti Europos Sąjungos reikalavimus arba nuo jų nukrypti, jeigu tos taisyklės yra susijusios su posistemių techniniais parametrais, eksploatavimo aspektais ir saugos užduotis atliekančių darbuotojų aspektais, išvardytais Susitarimo 1 priede.

2.   Šveicarija praneša Agentūrai apie 1 dalyje nurodytas paskelbti skirtas nacionalines taisykles, naudodamasi Reglamento (ES) 2016/796 27 straipsnyje nurodyta IT sistema.

7 straipsnis

1.   Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2013 panaikinamas nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos.

2.   Jungtinio komiteto sprendimo Nr. 1/2013 2 straipsnio 1 dalis ir 3 straipsnio 1 dalis ir toliau taikomos iki 2020 m. birželio 16 d. toms valstybėms narėms, kurios pateikė Agentūrai ir Komisijai pranešimą pagal Direktyvos (ES) 2016/797 57 straipsnio 2 dalį arba Direktyvos (ES) 2016/798 33 straipsnio 2 dalį.

3.   Pagal Jungtinio komiteto sprendimą Nr. 1/2013 pripažintos EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijos, EB patikros sertifikatai ir EB patikros deklaracijos ir toliau pripažįstami tokiomis sąlygomis, kokiomis jie buvo išduoti.

4.   Pagal Jungtinio komiteto sprendimą Nr. 1/2013 pripažinti saugos sertifikatai ir leidimai pradėti eksploatuoti posistemius, transporto priemones ir transporto priemonių tipus ir toliau pripažįstami tokiomis sąlygomis, kokiomis jie buvo išduoti.

8 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2, 3, 4 ir 5 straipsniai taikomi iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Priimta Briuselyje 2019 m. gruodžio 13 d.

Europos Sąjungos vardu

Pirmininkė

Elisabeth WERNER

Šveicarijos Konfederacijos vardu

Šveicarijos delegacijos vadovas

Peter FÜGLISTALER

---

(1)  
  2013 m. gruodžio 6 d. Bendrijos ir Šveicarijos sausumos transporto komiteto sprendimas Nr. 1/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliu ir keliais 1 priedas (OL L 352, 2013 12 24, p. 79).

1

(2)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose, iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva) (OL L 164, 2004 4 30, p. 44).

2

(3)  
  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (OL L 191, 2008 7 18, p. 1).

3

(4)  
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (OL L 138, 2016 5 26, p. 44).

4

(5)  
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (OL L 138, 2016 5 26, p. 102).

5

(6)  
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/796 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (OL L 138, 2016 5 26, p. 1).

6

(7)  
  2018 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/763, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 nustatomos bendrų saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms praktinės taisyklės ir panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 653/2007 (OL L 129, 2018 5 25, p. 49).

7

(8)  
  2018 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/545, kuriuo nustatomos geležinkelių transporto priemonių patvirtinimo ir geležinkelių transporto priemonių tipų patvirtinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/797 praktinės priemonės (OL L 90, 2018 4 6, p. 66).

8

---

PRIEDAS

„
  1 PRIEDAS

Taikomos nuostatos

Pagal šio Susitarimo 52 straipsnio 6 dalį Šveicarija taiko toliau pateiktoms teisinėms nuostatoms lygiavertes teisines nuostatas:

Atitinkamos Sąjungos teisės aktų nuostatos

1 skyrius. Leidimas verstis verslu

| — | 2006 m. sausio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais (kodifikuota redakcija) (OL L 33, 2006 2 4, p. 82). |
| --- | --- |

—

2006 m. sausio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais (kodifikuota redakcija) (OL L 33, 2006 2 4, p. 82).

| — | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2013 m. gegužės 13 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 517/2013 (OL L 158, 2013 6 10, p. 1). |
| --- | --- |

—

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2013 m. gegužės 13 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 517/2013 (OL L 158, 2013 6 10, p. 1).

| — | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (OL L 300, 2009 11 14, p. 72) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2013 m. gegužės 13 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 517/2013 (OL L 158, 2013 6 10, p. 1).
  Įgyvendinant šį susitarimą:






  a) | Europos Sąjunga ir Šveicarijos Konfederacija visus Šveicarijos Konfederacijos, Europos Sąjungos valstybių narių ir Europos ekonominės erdvės valstybių narių piliečius atleidžia nuo prievolės turėti vairuotojo liudijimą; |
| --- | --- | --- |

—

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (OL L 300, 2009 11 14, p. 72) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2013 m. gegužės 13 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 517/2013 (OL L 158, 2013 6 10, p. 1).

Įgyvendinant šį susitarimą:

a)

Europos Sąjunga ir Šveicarijos Konfederacija visus Šveicarijos Konfederacijos, Europos Sąjungos valstybių narių ir Europos ekonominės erdvės valstybių narių piliečius atleidžia nuo prievolės turėti vairuotojo liudijimą;

| b) | Šveicarijos Konfederacija kitų valstybių, išskyrus tų, kurios išvardytos a punkte, piliečius nuo prievolės turėti vairuotojo liudijimą gali atleisti tik iš anksto pasitarusi su Europos Sąjunga ir gavusi jos sutikimą; |
| --- | --- |

b)

Šveicarijos Konfederacija kitų valstybių, išskyrus tų, kurios išvardytos a punkte, piliečius nuo prievolės turėti vairuotojo liudijimą gali atleisti tik iš anksto pasitarusi su Europos Sąjunga ir gavusi jos sutikimą;

| c) | Reglamento (EB) Nr. 1072/2009 III skyriaus nuostatos (dėl kabotažo) netaikomos. |
| --- | --- |

c)

Reglamento (EB) Nr. 1072/2009 III skyriaus nuostatos (dėl kabotažo) netaikomos.

| — | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 561/2006 (OL L 300, 2009 11 14, p. 88), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2013 m. gegužės 13 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 517/2013 (OL L 158, 2013 6 10, p. 1).
  Šiame susitarime Reglamento (EB) Nr. 1073/2009 V skyriaus nuostatos (dėl kabotažo) netaikomos. |
| --- | --- |

—

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 561/2006 (OL L 300, 2009 11 14, p. 88), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2013 m. gegužės 13 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 517/2013 (OL L 158, 2013 6 10, p. 1).

Šiame susitarime Reglamento (EB) Nr. 1073/2009 V skyriaus nuostatos (dėl kabotažo) netaikomos.

| — | 2009 m. gruodžio 17 d. Komisijos sprendimas 2009/992/ES dėl minimalių reikalavimų, taikomų duomenims, kurie turi būti įvedami į nacionalinį elektroninį kelių transporto įmonių registrą (OL L 339, 2009 12 22, p. 36). |
| --- | --- |

—

2009 m. gruodžio 17 d. Komisijos sprendimas 2009/992/ES dėl minimalių reikalavimų, taikomų duomenims, kurie turi būti įvedami į nacionalinį elektroninį kelių transporto įmonių registrą (OL L 339, 2009 12 22, p. 36).

| — | 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1213/2010, kuriuo nustatomos bendrosios nacionalinių elektroninių kelių transporto įmonių registrų sujungimo taisyklės (OL L 335, 2010 12 18, p. 21). |
| --- | --- |

—

2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1213/2010, kuriuo nustatomos bendrosios nacionalinių elektroninių kelių transporto įmonių registrų sujungimo taisyklės (OL L 335, 2010 12 18, p. 21).

| — | 2014 m. balandžio 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 361/2014, kuriuo nustatomos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1073/2009 taikymo taisyklės, susijusios su dokumentais, kurių reikia keleiviams vežti tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarptautiniais maršrutais, ir panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2121/98 (OL L 107, 2014 4 10, p. 39). |
| --- | --- |

—

2014 m. balandžio 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 361/2014, kuriuo nustatomos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1073/2009 taikymo taisyklės, susijusios su dokumentais, kurių reikia keleiviams vežti tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarptautiniais maršrutais, ir panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2121/98 (OL L 107, 2014 4 10, p. 39).

| — | 2016 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/403, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 papildomas sunkių Sąjungos taisyklių pažeidimų, dėl kurių kelių transporto įmonė gali prarasti nepriekaištingą reputaciją, klasifikacija ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/22/EB III priedas (OL L 74, 2016 3 19, p. 8). |
| --- | --- |

—

2016 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/403, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 papildomas sunkių Sąjungos taisyklių pažeidimų, dėl kurių kelių transporto įmonė gali prarasti nepriekaištingą reputaciją, klasifikacija ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/22/EB III priedas (OL L 74, 2016 3 19, p. 8).

2 skyrius. Socialiniai standartai

| — | 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/15/EB dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo (OL L 80, 2002 3 23, p. 35). |
| --- | --- |

—

2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/15/EB dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo (OL L 80, 2002 3 23, p. 35).

| — | 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo, iš dalies keičianti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 ir Tarybos direktyvą 91/439/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 76/914/EEB (OL L 226, 2003 9 10, p. 4). |
| --- | --- |

—

2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo, iš dalies keičianti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 ir Tarybos direktyvą 91/439/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 76/914/EEB (OL L 226, 2003 9 10, p. 4).

| — | 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo ir iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 3821/85 ir (EB) Nr. 2135/98 bei panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 (OL L 102, 2006 4 11, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 165/2014 (OL L 60, 2014 2 28, p. 1). |
| --- | --- |

—

2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo ir iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 3821/85 ir (EB) Nr. 2135/98 bei panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 (OL L 102, 2006 4 11, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 165/2014 (OL L 60, 2014 2 28, p. 1).

| — | 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/22/EB dėl būtiniausių sąlygų Tarybos reglamentams (EEB) Nr. 3820/85 ir (EEB) Nr. 3821/85 dėl su kelių transporto veikla susijusių socialinių teisės aktų įgyvendinti ir panaikinanti Direktyvą 88/599/EEB (OL L 102, 2006 4 11, p. 35) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2016 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentu (ES) 2016/403 (OL L 74, 2016 3 19, p. 8). |
| --- | --- |

—

2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/22/EB dėl būtiniausių sąlygų Tarybos reglamentams (EEB) Nr. 3820/85 ir (EEB) Nr. 3821/85 dėl su kelių transporto veikla susijusių socialinių teisės aktų įgyvendinti ir panaikinanti Direktyvą 88/599/EEB (OL L 102, 2006 4 11, p. 35) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2016 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentu (ES) 2016/403 (OL L 74, 2016 3 19, p. 8).

| — | 2010 m. liepos 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 581/2010 dėl ilgiausių leistinų laikotarpių, per kuriuos turi būti perkelti susiję duomenys iš transporto priemonių ir vairuotojų kortelių (OL L 168, 2010 7 2, p. 16). |
| --- | --- |

—

2010 m. liepos 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 581/2010 dėl ilgiausių leistinų laikotarpių, per kuriuos turi būti perkelti susiję duomenys iš transporto priemonių ir vairuotojų kortelių (OL L 168, 2010 7 2, p. 16).

| — | 2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (OL L 60, 2014 2 28, p. 1). |
| --- | --- |

—

2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (OL L 60, 2014 2 28, p. 1).

| — | 2016 m. sausio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/68 dėl elektroniniams vairuotojų kortelių registrams sujungti reikalingų bendrų procedūrų ir specifikacijų (OL L 15, 2016 1 22, p. 51) su pakeitimais, padarytais 2017 m. rugpjūčio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/1503 (OL L 221, 2017 8 26, p. 10). |
| --- | --- |

—

2016 m. sausio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/68 dėl elektroniniams vairuotojų kortelių registrams sujungti reikalingų bendrų procedūrų ir specifikacijų (OL L 15, 2016 1 22, p. 51) su pakeitimais, padarytais 2017 m. rugpjūčio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/1503 (OL L 221, 2017 8 26, p. 10).

| — | 2016 m. kovo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/799, kuriuo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 ir nustatomi tachografų ir jų komponentų konstrukcijos, bandymo, įrengimo, naudojimo ir remonto reikalavimai (OL L 139, 2016 5 26, p. 1), su pakeitimais, padarytais 2018 m. vasario 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/502 (OL L 85, 2018 3 28, p. 1). |
| --- | --- |

—

2016 m. kovo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/799, kuriuo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 ir nustatomi tachografų ir jų komponentų konstrukcijos, bandymo, įrengimo, naudojimo ir remonto reikalavimai (OL L 139, 2016 5 26, p. 1), su pakeitimais, padarytais 2018 m. vasario 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/502 (OL L 85, 2018 3 28, p. 1).

| — | 2017 m. kovo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/548, kuriuo nustatoma standartinė rašytinio pareiškimo dėl tachografo plombos nuėmimo arba sulaužymo forma (OL L 79, 2017 3 24, p. 1). |
| --- | --- |

—

2017 m. kovo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/548, kuriuo nustatoma standartinė rašytinio pareiškimo dėl tachografo plombos nuėmimo arba sulaužymo forma (OL L 79, 2017 3 24, p. 1).

| — | 2017 m. kovo 30 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/1013, kuriuo nustatoma standartinė informacijos teikimo forma, nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 561/2006 17 straipsnyje (OL L 153, 2017 6 16, p. 28). |
| --- | --- |

—

2017 m. kovo 30 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/1013, kuriuo nustatoma standartinė informacijos teikimo forma, nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 561/2006 17 straipsnyje (OL L 153, 2017 6 16, p. 28).

3 skyrius. Techninės normos

Variklinės transporto priemonės

| — | 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyva 70/157/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių leistiną motorinių transporto priemonių garso lygį ir dujų išmetimo sistemas, suderinimo (OL L 42, 1970 2 23, p. 16) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 14 d. Komisijos direktyva 2007/34/EB (OL L 155, 2007 6 15, p. 49). |
| --- | --- |

—

1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyva 70/157/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių leistiną motorinių transporto priemonių garso lygį ir dujų išmetimo sistemas, suderinimo (OL L 42, 1970 2 23, p. 16) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. birželio 14 d. Komisijos direktyva 2007/34/EB (OL L 155, 2007 6 15, p. 49).

| — | 1987 m. gruodžio 3 d. Tarybos direktyva 88/77/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų kibirkštinio uždegimo variklių, degalams kaip kurą naudojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo (OL L 36, 1988 2 9, p. 33) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2001 m. balandžio 10 d. Komisijos direktyva 2001/27/EB (OL L 107, 2001 4 18, p. 10). |
| --- | --- |

—

1987 m. gruodžio 3 d. Tarybos direktyva 88/77/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų kibirkštinio uždegimo variklių, degalams kaip kurą naudojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo (OL L 36, 1988 2 9, p. 33) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2001 m. balandžio 10 d. Komisijos direktyva 2001/27/EB (OL L 107, 2001 4 18, p. 10).

| — | 1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyva 91/671/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių privalomą saugos diržų naudojimą mažiau nei 3,5 t sveriančiose transporto priemonėse, suderinimo (OL L 373, 1991 12 31, p. 26) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. vasario 27 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva 2014/37/ES (OL L 59, 2014 2 28, p. 32). |
| --- | --- |

—

1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyva 91/671/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių privalomą saugos diržų naudojimą mažiau nei 3,5 t sveriančiose transporto priemonėse, suderinimo (OL L 373, 1991 12 31, p. 26) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. vasario 27 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva 2014/37/ES (OL L 59, 2014 2 28, p. 32).

| — | 1992 m. vasario 10 d. Tarybos direktyva 92/6/EEB dėl greičio ribotuvų įrengimo ir naudojimo kai kurių kategorijų transporto priemonėse Bendrijoje (OL L 57, 1992 3 2, p. 27) su pakeitimais, padarytais 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/85/EB (OL L 327, 2002 12 4, p. 8). |
| --- | --- |

—

1992 m. vasario 10 d. Tarybos direktyva 92/6/EEB dėl greičio ribotuvų įrengimo ir naudojimo kai kurių kategorijų transporto priemonėse Bendrijoje (OL L 57, 1992 3 2, p. 27) su pakeitimais, padarytais 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/85/EB (OL L 327, 2002 12 4, p. 8).

| — | 1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 96/53/EB, nustatanti tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (OL L 235, 1996 9 17, p. 59) su pakeitimais, padarytais 2002 m. vasario 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/7/EB (OL L 67, 2002 3 9, p. 47). |
| --- | --- |

—

1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 96/53/EB, nustatanti tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (OL L 235, 1996 9 17, p. 59) su pakeitimais, padarytais 2002 m. vasario 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/7/EB (OL L 67, 2002 3 9, p. 47).

| — | 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2411/98 dėl valstybių narių, kuriose yra registruotos transporto priemonės ir jų priekabos, skiriamųjų ženklų pripažinimo vykstant Bendrijos vidaus eismui (OL L 299, 1998 11 10, p. 1). |
| --- | --- |

—

1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2411/98 dėl valstybių narių, kuriose yra registruotos transporto priemonės ir jų priekabos, skiriamųjų ženklų pripažinimo vykstant Bendrijos vidaus eismui (OL L 299, 1998 11 10, p. 1).

| — | 2000 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/30/EB dėl Bendrijoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo keliuose (OL L 203, 2000 8 10, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2010 m. liepos 5 d. Komisijos direktyva 2010/47/ES (OL L 173, 2010 7 8, p. 33). |
| --- | --- |

—

2000 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/30/EB dėl Bendrijoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo keliuose (OL L 203, 2000 8 10, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2010 m. liepos 5 d. Komisijos direktyva 2010/47/ES (OL L 173, 2010 7 8, p. 33).

| — | 2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/55/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų priverstinio uždegimo variklių, degalams naudojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo (OL L 275, 2005 10 20, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2008 m. liepos 18 d. Komisijos direktyva 2008/74/EB (OL L 192, 2008 7 19, p. 51). |
| --- | --- |

—

2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/55/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų priverstinio uždegimo variklių, degalams naudojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo (OL L 275, 2005 10 20, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2008 m. liepos 18 d. Komisijos direktyva 2008/74/EB (OL L 192, 2008 7 19, p. 51).

| — | 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir Direktyvą 2007/46/EB, bei panaikinantis Direktyvas 80/1269/EEB, 2005/55/EB ir 2005/78/EB (OL L 188, 2009 7 18, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. sausio 31 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 133/2014 (OL L 47, 2014 2 18, p. 1). |
| --- | --- |

—

2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir Direktyvą 2007/46/EB, bei panaikinantis Direktyvas 80/1269/EEB, 2005/55/EB ir 2005/78/EB (OL L 188, 2009 7 18, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. sausio 31 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 133/2014 (OL L 47, 2014 2 18, p. 1).

| — | 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (OL L 200, 2009 7 31, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2016 m. birželio 22 d. Komisijos reglamentu (ES) 2016/1004 (OL L 165, 2016 6 23, p. 1). |
| --- | --- |

—

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (OL L 200, 2009 7 31, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2016 m. birželio 22 d. Komisijos reglamentu (ES) 2016/1004 (OL L 165, 2016 6 23, p. 1).

| — | 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 582/2011, kuriuo įgyvendinamos ir iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 595/2009 nuostatos, susijusios su sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekiu (euro VI), bei iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB I ir III priedai (OL L 167, 2011 6 25, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 627/2014 (OL L 174, 2014 6 13, p. 28). |
| --- | --- |

—

2011 m. gegužės 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 582/2011, kuriuo įgyvendinamos ir iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 595/2009 nuostatos, susijusios su sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekiu (euro VI), bei iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB I ir III priedai (OL L 167, 2011 6 25, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 627/2014 (OL L 174, 2014 6 13, p. 28).

| — | 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuria panaikinama Direktyva 2009/40/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 51). |
| --- | --- |

—

2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuria panaikinama Direktyva 2009/40/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 51).

| — | 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 540/2014 dėl variklinių transporto priemonių ir keičiamųjų triukšmo slopinimo sistemų garso lygio, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB bei panaikinama Direktyva 70/157/EEB (OL L 158, 2014 5 27, p. 131), su pakeitimais, padarytais 2017 m. birželio 26 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2017/1576 (OL L 239, 2017 9 19, p. 3). |
| --- | --- |

—

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 540/2014 dėl variklinių transporto priemonių ir keičiamųjų triukšmo slopinimo sistemų garso lygio, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB bei panaikinama Direktyva 70/157/EEB (OL L 158, 2014 5 27, p. 131), su pakeitimais, padarytais 2017 m. birželio 26 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2017/1576 (OL L 239, 2017 9 19, p. 3).

Pavojingųjų krovinių vežimas

| — | 1995 m. spalio 6 d. Tarybos direktyva 95/50/EB dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (OL L 249, 1995 10 17, p. 35) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/54/EB (OL L 162, 2008 6 21, p. 11). |
| --- | --- |

—

1995 m. spalio 6 d. Tarybos direktyva 95/50/EB dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (OL L 249, 1995 10 17, p. 35) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/54/EB (OL L 162, 2008 6 21, p. 11).

| — | 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2018 m. lapkričio 23 d. Komisijos direktyva (ES) 2018/1846 (OL L 299, 2018 11 26, p. 58).
  Įgyvendinant šį Susitarimą Šveicarijai taikomos šios nuo Direktyvos 2008/68/EB nukrypti leidžiančios nuostatos: |
| --- | --- |

—

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2018 m. lapkričio 23 d. Komisijos direktyva (ES) 2018/1846 (OL L 299, 2018 11 26, p. 58).

Įgyvendinant šį Susitarimą Šveicarijai taikomos šios nuo Direktyvos 2008/68/EB nukrypti leidžiančios nuostatos:

1.   Kelių transportas

Pagal 2008 m. rugsėjo 24 d. Direktyvos 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais 6 straipsnio 2 dalies a punktą Šveicarijai taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos.

RO - a - CH - 1

Objektas – dyzelinių degalų ir krosnių kuro (UN Nr. 1202) vežimas cisternose.

Nuoroda į tos direktyvos I priedo I.1 skirsnį – 1.1.3.6 ir 6.8 punktai.

Direktyvos priedo turinys – išimtys, susijusios su kiekiu, vežamu vienu transporto vienetu, ir talpyklų konstrukcijos taisyklėmis.

Nacionalinės teisės akto turinys – dyzeliniams degalams ir krosnių kurui (UN Nr. 1202) vežti naudojamoms ne didesnėms kaip 1 210 l talpos cisternoms, kurių konstrukcija neatitinka 6.8 punkto reikalavimų, tačiau atitinka nacionalinės teisės aktus, gali būti taikoma ADR 1.1.3.6 punkto išimtis.

Pradinė nuoroda į nacionalinės teisės aktą – 2002 m. lapkričio 29 d. Įsako dėl pavojingų krovinių vežimo keliais 1 priedėlio 1.1.3.6.3 punkto b papunktis ir 6.14 punktas (SDR; RS 741.621).

Galioja iki 2023 m. sausio 1 d.

RO - a - CH - 2

Objektas – leidimas netaikyti reikalavimo turėti vežimo dokumentą, kai vežamas 1.1.3.6 punkte nustatytas tam tikras pavojingų medžiagų kiekis.

Nuoroda į tos direktyvos I priedo I.1 skirsnį – 1.1.3.6 ir 5.4.1 punktai.

Direktyvos priedo turinys – įpareigojimas turėti vežimo dokumentą.

Nacionalinės teisės akto turinys – 5.4.1 punkte numatytas įpareigojimas turėti vežimo dokumentą netaikomas, jei vežamas neišvalytų tuščių 4 transporto kategorijos talpyklų arba tuščių dujų balionų, naudojamų su gelbėjimo tarnybų kvėpavimo aparatais arba nardymo įranga, skaičius ne didesnis, nei nurodyta 1.1.3.6 punkte.

Pradinė nuoroda į nacionalinės teisės aktą – 2002 m. lapkričio 29 d. Įsako dėl pavojingų krovinių vežimo keliais 1 priedėlio 1.1.3.6.3 punkto c papunktis (SDR; RS 741.621).

Galioja iki 2023 m. sausio 1 d.

RO - a - CH - 3

Objektas – vandeniui pavojingų skysčių saugyklas prižiūrinčių bendrovių vežamos neišvalytos tuščios talpyklos.

Nuoroda į tos direktyvos I priedo I.1 skirsnį – 6.5, 6.8, 8.2 ir 9 punktai.

Direktyvos priedo turinys – talpyklų ir transporto priemonių konstrukcija, įranga ir tikrinimas, vairuotojų mokymas.

Nacionalinės teisės akto turinys – neišvalytoms tuščioms talpykloms (konteineriams), kurias vandeniui pavojingų skysčių saugyklas prižiūrinčios bendrovės naudoja skysčiui laikyti, kol atliekamas stacionarių talpyklų priežiūros darbas, netaikomos konstrukcijos, įrangos ir tikrinimo taisyklės arba ADR numatytos žymėjimo ir ženklinimo oranžinės spalvos plokštele taisyklės. Joms taikomos specialios žymėjimo ir ženklinimo taisyklės, o transporto priemonės vairuotojas neprivalo išeiti 8.2 punkte aprašytų mokymų.

Pradinė nuoroda į nacionalinės teisės aktą – 2002 m. lapkričio 29 d. Įsako dėl pavojingų krovinių vežimo keliais 1 priedėlio 1.1.3.6.3.10 punktas (SDR; RS 741.621).

Galioja iki 2023 m. sausio 1 d.

Pagal 2008 m. rugsėjo 24 d. Direktyvos 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais 6 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktį Šveicarijai taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos.

RO - bi - CH - 1

Objektas – buitinių atliekų, kuriose yra pavojingų daiktų, vežimas į atliekų šalinimo įrenginius.

Nuoroda į tos direktyvos I priedo I.1 skirsnį – 2, 4.1.10, 5.2 ir 5.4 punktai.

Direktyvos priedo turinys – klasifikavimas, bendras pakavimas, žymėjimas ir ženklinimas, dokumentai.

Nacionalinės teisės akto turinys – taisyklėse yra nuostatų, susijusių su paprastesne buitinių atliekų, kuriose yra (buitinių) pavojingų daiktų, klasifikacija, kurią atlieka kompetentingos institucijos pripažintas specialistas, taip pat su tinkamų talpyklų naudojimu ir vairuotojų mokymu. Jei specialistas negali suklasifikuoti buitinių atliekų, nedideli jų kiekiai, kurie identifikuojami pagal pakuotes ir transporto vienetą, gali būti vežami į apdorojimo centrus.

Pradinė nuoroda į nacionalinės teisės aktą – 2002 m. lapkričio 29 d. Įsako dėl pavojingų krovinių vežimo keliais 1 priedėlio 1.1.3.7 punktas (SDR; RS 741.621).

Pastabos. Šios taisyklės gali būti taikomos tik kai buitinės atliekos, kuriose yra pavojingų daiktų, vežamos iš viešųjų apdorojimo objektų į atliekų šalinimo įrenginius.

Galioja iki 2023 m. sausio 1 d.

RO - bi - CH - 2

Objektas – fejerverkų grąžinimo transportas.

Nuoroda į tos direktyvos I priedo I.1 skirsnį – 2.1.2, 5.4 punktai.

Direktyvos priedo turinys – klasifikavimas ir dokumentai.

Nacionalinės teisės akto turinys – siekiant nustatyti paprastesnę fejerverkų (UN Nr. 0335, 0336 ir 0337) grąžinimo iš mažmeninių pardavėjų tiekėjams tvarką, numatomas reikalavimų transporto dokumentuose nurodyti grynąją masę ir gaminio klasę išimties taikymas.

Pradinė nuoroda į nacionalinės teisės aktą – 2002 m. lapkričio 29 d. Įsako dėl pavojingų krovinių vežimo keliais 1 priedėlio 1.1.3.8 punktas (SDR; RS 741.621).

Pastabos. Jei gaminiai skirti mažmeninei prekybai, praktiškai neįmanoma nuodugniai patikrinti, koks tiksliai kiekvienos neparduotų gaminių pakuotės turinys.

Galioja iki 2023 m. sausio 1 d.

RO - bi - CH - 3

Objektas – ADR mokymo pažymėjimas būtinas, jei reiso tikslas – pervežti sugedusias transporto priemones, atlikti remontą, atlikti autocisternų (talpyklų) patikrą, taip pat reisų, kuriuos autocisternomis atlieka už tokių transporto priemonių patikrą atsakingi specialistai, atveju.

Nuoroda į tos direktyvos I priedo I.1 skirsnį – 8.2.1 punktas.

Direktyvos priedo turinys – transporto priemonių vairuotojai privalo išklausyti mokymo kursus.

Nacionalinės teisės akto turinys – ADR mokymas ir mokymo pažymėjimas nebūtini, jei reiso tikslas – pervežti sugedusias transporto priemones arba atlikti su remontu susijusį bandomąjį važiavimą, atlikti autocisternų (talpyklų) patikrą, taip pat reisų, kuriuos autocisternomis atlieka už tokių transporto priemonių patikrą atsakingi specialistai, atveju.

Pradinė nuoroda į nacionalinės teisės aktą – 2008 m. rugsėjo 30 d. Federalinio aplinkos, transporto, energetikos ir susisiekimo departamento (DETEC) pavojingų krovinių vežimo keliais taisyklės.

Pastabos. Sugedusiose arba remontuojamose transporto priemonėse arba techninei patikrai rengiamose arba tikrinamose autocisternose patikros metu kartais gali būti pavojingo krovinio.

1.3 ir 8.2.3 punktuose nustatyti reikalavimai toliau taikomi.

Galioja iki 2023 m. sausio 1 d.

2.   Geležinkelių transportas

Pagal 2008 m. rugsėjo 24 d. Direktyvos 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais 6 straipsnio 2 dalies a punktą Šveicarijai taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos.

RA - a - CH - 1

Objektas – dyzelinių degalų ir krosnių kuro (UN Nr. 1202) vežimas cisternose.

Nuoroda į tos direktyvos II priedo II.1 skirsnį – 6.8 punktas.

Direktyvos priedo turinys – cisternų konstrukcijos reikalavimai.

Nacionalinės teisės akto turinys – dyzeliniams degalams ir krosnių kurui (UN Nr. 1202) vežti galima naudoti ne didesnės kaip 1 210 l talpos cisternas, kurių konstrukcija neatitinka 6.8 punkto reikalavimų, tačiau atitinka nacionalinės teisės aktus.

Pradinė nuoroda į nacionalinės teisės aktą – 1996 m. gruodžio 3 d. DETEC įsako dėl pavojingų krovinių vežimo geležinkeliais ir lynų kelio įrenginiais (RSD; RS 742.401.6) priedas ir 2002 m. lapkričio 29 d. Įsako dėl pavojingų krovinių vežimo keliais 1 priedėlio 6.14 skirsnis (SDR; RS 741.621).

Galioja iki 2023 m. sausio 1 d.

RA - a - CH - 2

Objektas – vežimo dokumentas.

Nuoroda į tos direktyvos II priedo II.1 skirsnį – 5.4.1.1.1 punktas.

Direktyvos priedo turinys – bendroji informacija, kurią privaloma pateikti vežimo dokumente.

Nacionalinės teisės akto turinys – vežimo dokumente galima vartoti bendrąjį terminą, jei prie to vežimo dokumento pridėtas sąrašas, kuriame pateikta pirmiau nustatyta privaloma informacija.

Pradinė nuoroda į nacionalinės teisės aktą – 1996 m. gruodžio 3 d. DETEC įsako dėl pavojingų krovinių vežimo geležinkeliais ir lynų kelio įrenginiais priedas (RSD; RS 742.401.6).

Galioja iki 2023 m. sausio 1 d.

| — | 2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB (OL L 165, 2010 6 30, p. 1). |
| --- | --- |

—

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB (OL L 165, 2010 6 30, p. 1).

4 skyrius. Prieigos ir geležinkelio tranzito teisės

| — | 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 237, 1991 8 24, p. 25). |
| --- | --- |

—

1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 237, 1991 8 24, p. 25).

| — | 1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (OL L 143, 1995 6 27, p. 70). |
| --- | --- |

—

1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (OL L 143, 1995 6 27, p. 70).

| — | 1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/19/EB dėl geležinkelio infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi infrastruktūra surinkimo (OL L 143, 1995 6 27, p. 75). |
| --- | --- |

—

1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/19/EB dėl geležinkelio infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi infrastruktūra surinkimo (OL L 143, 1995 6 27, p. 75).

| — | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva) (OL L 164, 2004 4 30, p. 44), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. liepos 9 d. Komisijos direktyva 2014/88/ES (OL L 201, 2014 7 10, p. 9). |
| --- | --- |

—

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva) (OL L 164, 2004 4 30, p. 44), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. liepos 9 d. Komisijos direktyva 2014/88/ES (OL L 201, 2014 7 10, p. 9).

| — | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 51) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2016 m. birželio 1 d. Komisijos direktyva (ES) 2016/882 (OL L 146, 2016 6 3, p. 22). |
| --- | --- |

—

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 51) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2016 m. birželio 1 d. Komisijos direktyva (ES) 2016/882 (OL L 146, 2016 6 3, p. 22).

| — | 2007 m. birželio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 653/2007 dėl Europos bendros saugos sertifikatų ir paraiškų dokumentų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnį formos naudojimo ir dėl saugos sertifikatų, išduodamų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/14/EB (OL L 153, 2007 6 14, p. 9), su pakeitimais, padarytais 2011 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 445/2011 (OL L 122, 2011 5 11, p. 22). |
| --- | --- |

—

2007 m. birželio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 653/2007 dėl Europos bendros saugos sertifikatų ir paraiškų dokumentų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnį formos naudojimo ir dėl saugos sertifikatų, išduodamų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/14/EB (OL L 153, 2007 6 14, p. 9), su pakeitimais, padarytais 2011 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 445/2011 (OL L 122, 2011 5 11, p. 22).

| — | 2007 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas 2007/756/EB, kuriuo priimama bendra nacionalinio geležinkelių riedmenų registro specifikacija, kaip numatyta Direktyvų 96/48/EB ir 2001/16/EB 14 straipsnio 4 ir 5 dalyse (OL L 305, 2007 11 23, p. 30), su pakeitimais, padarytais 2011 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimu 2011/107/ES (OL L 43, 2011 2 17, p. 33). |
| --- | --- |

—

2007 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas 2007/756/EB, kuriuo priimama bendra nacionalinio geležinkelių riedmenų registro specifikacija, kaip numatyta Direktyvų 96/48/EB ir 2001/16/EB 14 straipsnio 4 ir 5 dalyse (OL L 305, 2007 11 23, p. 30), su pakeitimais, padarytais 2011 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimu 2011/107/ES (OL L 43, 2011 2 17, p. 33).

| — | 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (OL L 191, 2008 7 18, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo 10 d. Komisijos direktyva 2014/38/ES (OL L 70, 2014 3 11, p. 20). |
| --- | --- |

—

2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (OL L 191, 2008 7 18, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo 10 d. Komisijos direktyva 2014/38/ES (OL L 70, 2014 3 11, p. 20).

| — | 2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos sprendimas 2009/965/EB dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje 27 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacinio dokumento (OL L 341, 2009 12 22, p. 1) su pakeitimais, padarytais 2015 m. lapkričio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2015/2299 (OL L 324, 2015 12 10, p. 15). |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos sprendimas 2009/965/EB dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje 27 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacinio dokumento (OL L 341, 2009 12 22, p. 1) su pakeitimais, padarytais 2015 m. lapkričio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2015/2299 (OL L 324, 2015 12 10, p. 15).

| — | 2009 m. gruodžio 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 36/2010 dėl traukinio mašinisto pažymėjimų, papildomų sertifikatų, patvirtintų papildomų sertifikatų nuorašų ir prašymo išduoti traukinio mašinisto pažymėjimą formų Bendrijos modelių pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/59/EB (OL L 13, 2010 1 19, p. 1). |
| --- | --- |

—

2009 m. gruodžio 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 36/2010 dėl traukinio mašinisto pažymėjimų, papildomų sertifikatų, patvirtintų papildomų sertifikatų nuorašų ir prašymo išduoti traukinio mašinisto pažymėjimą formų Bendrijos modelių pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/59/EB (OL L 13, 2010 1 19, p. 1).

| — | 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas 2010/713/ES dėl atitikties ir tinkamumo naudoti vertinimo ir EB patikros procedūrų modulių, skirtų naudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/57/EB priimtose techninėse sąveikos specifikacijose (OL L 319, 2010 12 4, p. 1). |
| --- | --- |

—

2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas 2010/713/ES dėl atitikties ir tinkamumo naudoti vertinimo ir EB patikros procedūrų modulių, skirtų naudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/57/EB priimtose techninėse sąveikos specifikacijose (OL L 319, 2010 12 4, p. 1).

| — | 2010 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1158/2010 dėl bendrojo saugos būdo, skirto įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų geležinkelių saugos sertifikatui gauti (OL L 326, 2010 12 10, p. 11). |
| --- | --- |

—

2010 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1158/2010 dėl bendrojo saugos būdo, skirto įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų geležinkelių saugos sertifikatui gauti (OL L 326, 2010 12 10, p. 11).

| — | 2010 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1169/2010 dėl bendrojo saugos būdo, skirto įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų įgaliojimams geležinkelių saugos srityje gauti (OL L 327, 2010 12 11, p. 13). |
| --- | --- |

—

2010 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1169/2010 dėl bendrojo saugos būdo, skirto įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų įgaliojimams geležinkelių saugos srityje gauti (OL L 327, 2010 12 11, p. 13).

| — | 2011 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 201/2011 dėl atitikties patvirtintam geležinkelių transporto priemonės tipui deklaracijos pavyzdžio (OL L 57, 2011 3 2, p. 8). |
| --- | --- |

—

2011 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 201/2011 dėl atitikties patvirtintam geležinkelių transporto priemonės tipui deklaracijos pavyzdžio (OL L 57, 2011 3 2, p. 8).

| — | 2011 m. balandžio 26 d. Komisijos sprendimas 2011/275/ES dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 126, 2011 5 14, p. 53) su pakeitimais, padarytais 2012 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimu 2012/464/ES (OL L 217, 2012 8 14, p. 20). |
| --- | --- |

—

2011 m. balandžio 26 d. Komisijos sprendimas 2011/275/ES dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 126, 2011 5 14, p. 53) su pakeitimais, padarytais 2012 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimu 2012/464/ES (OL L 217, 2012 8 14, p. 20).

| — | 2011 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 445/2011 dėl subjektų, atsakingų už prekinių vagonų priežiūrą, sertifikavimo sistemos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 653/2007 (OL L 122, 2011 5 11, p. 22). |
| --- | --- |

—

2011 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 445/2011 dėl subjektų, atsakingų už prekinių vagonų priežiūrą, sertifikavimo sistemos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 653/2007 (OL L 122, 2011 5 11, p. 22).

| — | 2011 m. gegužės 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 454/2011 dėl transeuropinės geležinkelių sistemos telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 123, 2011 5 12, p. 11) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/775 (OL L 139 I, 2019 5 27, p. 103) |
| --- | --- |

—

2011 m. gegužės 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 454/2011 dėl transeuropinės geležinkelių sistemos telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 123, 2011 5 12, p. 11) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/775 (OL L 139 I, 2019 5 27, p. 103)

| — | 2011 m. spalio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/665/ES dėl Europos patvirtintų geležinkelio transporto priemonių tipų registro (OL L 264, 2011 10 8, p. 32). |
| --- | --- |

—

2011 m. spalio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/665/ES dėl Europos patvirtintų geležinkelio transporto priemonių tipų registro (OL L 264, 2011 10 8, p. 32).

| — | 2011 m. lapkričio 22 d. Komisijos sprendimas 2011/765/ES dėl kriterijų, kuriais remiantis pripažįstami traukinių mašinistų mokymo centrai bei traukinių mašinistų egzaminuotojai ir organizuojami egzaminai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/59/EB (OL L 314, 2011 11 29, p. 36). |
| --- | --- |

—

2011 m. lapkričio 22 d. Komisijos sprendimas 2011/765/ES dėl kriterijų, kuriais remiantis pripažįstami traukinių mašinistų mokymo centrai bei traukinių mašinistų egzaminuotojai ir organizuojami egzaminai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/59/EB (OL L 314, 2011 11 29, p. 36).

| — | 2012 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas 2012/88/ES dėl transeuropinės geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių techninių sąveikos specifikacijų (OL L 51, 2012 2 23, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2015 m. sausio 5 d. Komisijos sprendimu (ES) 2015/14 (OL L 3, 2015 1 7, p. 44). |
| --- | --- |

—

2012 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas 2012/88/ES dėl transeuropinės geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių techninių sąveikos specifikacijų (OL L 51, 2012 2 23, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2015 m. sausio 5 d. Komisijos sprendimu (ES) 2015/14 (OL L 3, 2015 1 7, p. 44).

| — | 2012 m. lapkričio 14 d. Komisijos sprendimas 2012/757/ES dėl Europos Sąjungos traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/756/EB (OL L 345, 2012 12 15, p. 1), su pakeitimais, padarytais 2013 m. gruodžio 2 d. Komisijos sprendimu 2013/710/ES (OL L 323, 2013 12 4, p. 35).
  Šveicarijoje taikomos šios nacionalinės taisyklės, nurodytos Jungtinio komiteto sprendimo Nr. 2/2019 6 straipsnyje:






  — | CH-TSI OPE-001. Geležinkelių eksploatavimo procedūros: pranešimų žodžiu registravimas (geležinkelio įmonė – infrastruktūros valdytojas) (taisyklė gali būti nesuderinama su Sprendimu 2012/757/ES ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- | --- |

—

2012 m. lapkričio 14 d. Komisijos sprendimas 2012/757/ES dėl Europos Sąjungos traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/756/EB (OL L 345, 2012 12 15, p. 1), su pakeitimais, padarytais 2013 m. gruodžio 2 d. Komisijos sprendimu 2013/710/ES (OL L 323, 2013 12 4, p. 35).

Šveicarijoje taikomos šios nacionalinės taisyklės, nurodytos Jungtinio komiteto sprendimo Nr. 2/2019 6 straipsnyje:

—

CH-TSI OPE-001. Geležinkelių eksploatavimo procedūros: pranešimų žodžiu registravimas (geležinkelio įmonė – infrastruktūros valdytojas) (taisyklė gali būti nesuderinama su Sprendimu 2012/757/ES ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI OPE-002. Geležinkelių eksploatavimo procedūros: pranešimų perdavimo būdas (taisyklė gali būti nesuderinama su Sprendimu 2012/757/ES ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-002. Geležinkelių eksploatavimo procedūros: pranešimų perdavimo būdas (taisyklė gali būti nesuderinama su Sprendimu 2012/757/ES ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI OPE-003. Geležinkelių eksploatavimo procedūros: vartojama kalba (taisyklė gali būti nesuderinama su Sprendimu 2012/757/ES ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-003. Geležinkelių eksploatavimo procedūros: vartojama kalba (taisyklė gali būti nesuderinama su Sprendimu 2012/757/ES ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI OPE-004. Geležinkelių eksploatavimo procedūros: avarinė iškvieta (taisyklė gali būti nesuderinama su Sprendimu 2012/757/ES ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-004. Geležinkelių eksploatavimo procedūros: avarinė iškvieta (taisyklė gali būti nesuderinama su Sprendimu 2012/757/ES ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | 2012 m. lapkričio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1078/2012 dėl bendrojo stebėsenos saugos būdo, kurį, gavę saugos sertifikatą arba saugos įgaliojimus, taiko geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, taip pat už techninę priežiūrą atsakingi subjektai (OL L 320, 2012 11 17, p. 8). |
| --- | --- |

—

2012 m. lapkričio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1078/2012 dėl bendrojo stebėsenos saugos būdo, kurį, gavę saugos sertifikatą arba saugos įgaliojimus, taiko geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, taip pat už techninę priežiūrą atsakingi subjektai (OL L 320, 2012 11 17, p. 8).

| — | 2013 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 321/2013 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos posistemio „Riedmenys. Prekiniai vagonai“ techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2006/861/EB (OL L 104, 2013 4 12, p. 1), su pakeitimais, padarytais 2015 m. birželio 8 d. Komisijos reglamentu (ES) 2015/924 (OL L 150, 2015 6 17, p. 10). |
| --- | --- |

—

2013 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 321/2013 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos posistemio „Riedmenys. Prekiniai vagonai“ techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2006/861/EB (OL L 104, 2013 4 12, p. 1), su pakeitimais, padarytais 2015 m. birželio 8 d. Komisijos reglamentu (ES) 2015/924 (OL L 150, 2015 6 17, p. 10).

| — | 2013 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 402/2013, kuriuo nustatomas bendrasis saugos būdas, susijęs su pavojaus lygio nustatymu ir pavojaus vertinimu, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 352/2009 (OL L 121, 2013 5 3, p. 8), su pakeitimais, padarytais 2015 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/1136 (OL L 185, 2015 7 14, p. 6). |
| --- | --- |

—

2013 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 402/2013, kuriuo nustatomas bendrasis saugos būdas, susijęs su pavojaus lygio nustatymu ir pavojaus vertinimu, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 352/2009 (OL L 121, 2013 5 3, p. 8), su pakeitimais, padarytais 2015 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/1136 (OL L 185, 2015 7 14, p. 6).

| — | 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/880/ES dėl geležinkelio infrastruktūros registro bendrųjų specifikacijų, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/633/ES (OL L 356, 2014 12 12, p. 489). |
| --- | --- |

—

2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/880/ES dėl geležinkelio infrastruktūros registro bendrųjų specifikacijų, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/633/ES (OL L 356, 2014 12 12, p. 489).

| — | 2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims techninių sąveikos specifikacijų (OL L 356, 2014 12 12, p. 1) su pakeitimais, padarytais 2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/772 (OL L 139 I, 2019 5 27, p. 1) |
| --- | --- |

—

2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims techninių sąveikos specifikacijų (OL L 356, 2014 12 12, p. 1) su pakeitimais, padarytais 2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/772 (OL L 139 I, 2019 5 27, p. 1)

| — | 2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1301/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos energijos posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 179) su pakeitimais, padarytais 2018 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/868 (OL L 149I, 2018 6 14, p. 16) |
| --- | --- |

—

2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1301/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos energijos posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 179) su pakeitimais, padarytais 2018 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/868 (OL L 149I, 2018 6 14, p. 16)

| — | 2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1302/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos posistemio „Lokomotyvai ir keleiviniai riedmenys“ techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 228) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2018 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/868 (OL L 149, 2018 6 14, p. 16).
  Šveicarijoje taikomos šios nacionalinės taisyklės, nurodytos Jungtinio komiteto sprendimo Nr. 2/2019 6 straipsnyje:






  — | CH-TSI LOC&PAS-001. Pantografo vežimėlio plotis; |
| --- | --- | --- |

—

2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1302/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos posistemio „Lokomotyvai ir keleiviniai riedmenys“ techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 228) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2018 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/868 (OL L 149, 2018 6 14, p. 16).

Šveicarijoje taikomos šios nacionalinės taisyklės, nurodytos Jungtinio komiteto sprendimo Nr. 2/2019 6 straipsnyje:

—

CH-TSI LOC&PAS-001. Pantografo vežimėlio plotis;

| — | CH-TSI LOC&PAS-002. Siauri iešmai/Važiavimo per iešmus patvirtinimai; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-002. Siauri iešmai/Važiavimo per iešmus patvirtinimai;

| — | CH-TSI LOC&PAS-003. Trumpi r spinduliai < 250 m; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-003. Trumpi r spinduliai < 250 m;

| — | CH-TSI LOC&PAS-004. Postūmio jėga; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-004. Postūmio jėga;

| — | CH-TSI LOC&PAS005. Dviejų kelio bėgių aukščių skirtumo horizontalia kryptimi stygius; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS005. Dviejų kelio bėgių aukščių skirtumo horizontalia kryptimi stygius;

| — | CH-TSI LOC&PAS-006. Riedmenų su N serijos kėbulo pakreipimo sistema patvirtinimas; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-006. Riedmenų su N serijos kėbulo pakreipimo sistema patvirtinimas;

| — | CH-TSI LOC&PAS-007. Antbriaunio tepimas; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-007. Antbriaunio tepimas;

| — | CH-TSI LOC&PAS-009. Transporto priemonių su šiluminiais varikliais išmetamieji teršalai (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-009. Transporto priemonių su šiluminiais varikliais išmetamieji teršalai (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI LOC&PAS-010. Traukinio priekyje matomas optinis įspėjamasis signalas – 3 x raudonas; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-010. Traukinio priekyje matomas optinis įspėjamasis signalas – 3 x raudonas;

| — | CH-TSI LOC&PAS-011. Traukos jėgos apribojimas; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-011. Traukos jėgos apribojimas;

| — | CH-TSI LOC&PAS-012. Pilnutinis laidis; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-012. Pilnutinis laidis;

| — | CH-TSI LOC&PAS 013. Pantografo ir kontaktinės linijos sąveika; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS 013. Pantografo ir kontaktinės linijos sąveika;

| — | CH-TSI LOC&PAS-014. Suderinamumas su laisvo kelio kontrolės įranga; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-014. Suderinamumas su laisvo kelio kontrolės įranga;

| — | CH-TSI LOC&PAS-017. Gabaritas; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-017. Gabaritas;

| — | CH-TSI LOC&PAS-018. Mažiausias kreivės spindulys; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-018. Mažiausias kreivės spindulys;

| — | CH-TSI LOC&PAS-019. Traukinio pirmojo riedmens signalas „Non leading input“
  (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-019. Traukinio pirmojo riedmens signalas „Non leading input“
  (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI LOC&PAS-020. „Sleeping input“ signalas naudojant sudėtinį riedmenų vienetą (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-020. „Sleeping input“ signalas naudojant sudėtinį riedmenų vienetą (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI LOC&PAS-022. Avarinio stabdymo atstatymas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-022. Avarinio stabdymo atstatymas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI LOC&PAS-025. Saugus įmontuotos ETCS įrangos atjungimo įtaisas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-025. Saugus įmontuotos ETCS įrangos atjungimo įtaisas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI LOC&PAS-026. Draudimas naudoti SIGNUM/ZUB transporto priemonėse, kuriose įdiegta „Baseline 3“ ERTMS/ETCS; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-026. Draudimas naudoti SIGNUM/ZUB transporto priemonėse, kuriose įdiegta „Baseline 3“ ERTMS/ETCS;

| — | CH-TSI LOC&PAS-027. Rankinis radijo valdymas manevruojant (veikimo režimas „Shunting“) (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-027. Rankinis radijo valdymas manevruojant (veikimo režimas „Shunting“) (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI LOC&PAS-028. Durų gabaritas; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-028. Durų gabaritas;

| — | CH-TSI LOC&PAS-029. Sauga nuo nuriedėjimo nuo bėgių Y/Q; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-029. Sauga nuo nuriedėjimo nuo bėgių Y/Q;

| — | CH-TSI LOC&PAS-030. Nuo sukibimo nepriklausančių stabdymo sistemų naudojimas; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-030. Nuo sukibimo nepriklausančių stabdymo sistemų naudojimas;

| — | CH-TSI LOC&PAS-031. Saugus traukos nutraukimas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-031. Saugus traukos nutraukimas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI LOC&PAS-035. Pakankama avarinio stabdymo apkrova (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-035. Pakankama avarinio stabdymo apkrova (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI LOC&PAS-037. ETCS paprastasis stabdys (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.). |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-037. ETCS paprastasis stabdys (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.).

| — | 2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1303/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos geležinkelių tunelių saugos techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 394). |
| --- | --- |

—

2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1303/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos geležinkelių tunelių saugos techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 394).

| — | 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1304/2014 dėl posistemio „Geležinkelių riedmenys. Triukšmas“ techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/232/EB ir panaikinamas Sprendimas 2011/229/ES (OL L 356, 2014 12 12, p. 421). |
| --- | --- |

—

2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1304/2014 dėl posistemio „Geležinkelių riedmenys. Triukšmas“ techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/232/EB ir panaikinamas Sprendimas 2011/229/ES (OL L 356, 2014 12 12, p. 421).

| — | 2014 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 62/2006 (OL L 356, 2014 12 12, p. 438), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/778 (OL L 139 I, 2019 5 27, p. 356) |
| --- | --- |

—

2014 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 62/2006 (OL L 356, 2014 12 12, p. 438), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/778 (OL L 139 I, 2019 5 27, p. 356)

| — | 2015 m. vasario 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/171 dėl tam tikrų geležinkelio įmonių licencijavimo procedūros aspektų (OL L 29, 2015 2 5, p. 3). |
| --- | --- |

—

2015 m. vasario 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/171 dėl tam tikrų geležinkelio įmonių licencijavimo procedūros aspektų (OL L 29, 2015 2 5, p. 3).

| — | 2015 m. birželio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/909 dėl išlaidų, kurios tiesiogiai patiriamos dėl traukinių eksploatavimo, apskaičiavimo tvarkos (OL L 148, 2015 6 13, p. 17). |
| --- | --- |

—

2015 m. birželio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/909 dėl išlaidų, kurios tiesiogiai patiriamos dėl traukinių eksploatavimo, apskaičiavimo tvarkos (OL L 148, 2015 6 13, p. 17).

| — | 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (OL L 138, 2016 5 26, p. 44); Šveicarijoje taikomos tik šios nuostatos: 7 straipsnis (1–3 dalys), 8–10, 12, 15 ir 17 straipsniai, 21 straipsnis (išskyrus 7 dalį), 22–25, 27–42, 44, 45 ir 49 straipsniai ir II, III bei IV priedai |
| --- | --- |

—

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (OL L 138, 2016 5 26, p. 44); Šveicarijoje taikomos tik šios nuostatos: 7 straipsnis (1–3 dalys), 8–10, 12, 15 ir 17 straipsniai, 21 straipsnis (išskyrus 7 dalį), 22–25, 27–42, 44, 45 ir 49 straipsniai ir II, III bei IV priedai

| — | 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (OL L 138, 2016 5 26, p. 102–149); Šveicarijoje taikomos tik šios nuostatos: 9, 10 (išskyrus 7 dalį), 13, 14 ir 17 straipsniai ir III priedas |
| --- | --- |

—

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (OL L 138, 2016 5 26, p. 102–149); Šveicarijoje taikomos tik šios nuostatos: 9, 10 (išskyrus 7 dalį), 13, 14 ir 17 straipsniai ir III priedas

| — | 2016 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 dėl geležinkelių sistemos Europos Sąjungoje kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių techninės sąveikos specifikacijos (OL L 158, 2016 6 15, p. 1).
  Šveicarijoje taikomos šios nacionalinės taisyklės, nurodytos Jungtinio komiteto sprendimo Nr. 2/2019 6 straipsnyje:






  — | CH-TSI CCS-003. Aktyvuotas/deaktyvuotas 44-o paketo perdavimas sistemoms ZUB/SIGNUM; |
| --- | --- | --- |

—

2016 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 dėl geležinkelių sistemos Europos Sąjungoje kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių techninės sąveikos specifikacijos (OL L 158, 2016 6 15, p. 1).

Šveicarijoje taikomos šios nacionalinės taisyklės, nurodytos Jungtinio komiteto sprendimo Nr. 2/2019 6 straipsnyje:

—

CH-TSI CCS-003. Aktyvuotas/deaktyvuotas 44-o paketo perdavimas sistemoms ZUB/SIGNUM;

| — | CH-TSI CCS-005. GSM-R duomenų perdavimo paslaugos kokybės sertifikatas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-005. GSM-R duomenų perdavimo paslaugos kokybės sertifikatas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI CCS-006. Veikiant režimu „Non Leading“ prarastas signalas „Non leading permitted“
  (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-006. Veikiant režimu „Non Leading“ prarastas signalas „Non leading permitted“
  (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI CCS-007. „Baseline 2“ ERTMS/ETCS stabdymo kreivių taisyklė; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-007. „Baseline 2“ ERTMS/ETCS stabdymo kreivių taisyklė;

| — | CH-TSI CCS-008. Minimalus pakeitimų prašymų įgyvendinimas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-008. Minimalus pakeitimų prašymų įgyvendinimas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI CCS-011. Sistemos „Euroloop“ funkcija; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-011. Sistemos „Euroloop“ funkcija;

| — | CH-TSI CCS-015. Vienalaikis dviejų GSM-R duomenų perdavimo kanalų valdymas; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-015. Vienalaikis dviejų GSM-R duomenų perdavimo kanalų valdymas;

| — | CH-TSI CCS-016. Konkrečiai šaliai būdingo projekto planavimo ir funkcijų naudojimas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-016. Konkrečiai šaliai būdingo projekto planavimo ir funkcijų naudojimas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI CCS-018. STM/NTC lygio draudimas ZUB/SIGNUM; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-018. STM/NTC lygio draudimas ZUB/SIGNUM;

| — | CH-TSI CCS-019. Automatinis traukinio duomenų gavimas ir rodymas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-019. Automatinis traukinio duomenų gavimas ir rodymas (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI CCS-022. Atbulinė eiga veikiant režimu „Unfitted“; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-022. Atbulinė eiga veikiant režimu „Unfitted“;

| — | CH-TSI CCS-023. Tekstinių pranešimų rodymas; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-023. Tekstinių pranešimų rodymas;

| — | CH-TSI CCS-024. Traukinio duomenys: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-024. Traukinio duomenys: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI CCS-026. Geležinkelio linijos įrangos stebėsena internetu iš transporto priemonės; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-026. Geležinkelio linijos įrangos stebėsena internetu iš transporto priemonės;

| — | CH-TSI CCS-032. Pradinis traukinio numerio įvedimas įmontuotos ETCS įrangos ir GSM-R „CabRadio“ atveju (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-032. Pradinis traukinio numerio įvedimas įmontuotos ETCS įrangos ir GSM-R „CabRadio“ atveju (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI CCS-033. „GSM-R Voice“ funkcijos (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-033. „GSM-R Voice“ funkcijos (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI CCS-034. Veikimo režimas „Non Leading“; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-034. Veikimo režimas „Non Leading“;

| — | CH-TSI CCS-035. Tekstai, pateiktini DMI (mašinisto ir įrangos sąsaja) (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-035. Tekstai, pateiktini DMI (mašinisto ir įrangos sąsaja) (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-TSI CCS-038. Pranešimas apie didelį nuvažiuoto atstumo ir greičio matavimo pasikliautinojo intervalo padidėjimą (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-038. Pranešimas apie didelį nuvažiuoto atstumo ir greičio matavimo pasikliautinojo intervalo padidėjimą (taisyklė gali būti nesuderinama su Reglamentu (ES) 2016/919 ir turi būti peržiūrėta iki 2020 m. gruodžio 31 d.);

| — | CH-CSM-RA-001. Saugumo įrodymų sąvoka siekiant ETCS patvirtinimo Šveicarijoje; |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-001. Saugumo įrodymų sąvoka siekiant ETCS patvirtinimo Šveicarijoje;

| — | CH-CSM-RA-002. Reikalavimai, kai greitis viršija 200 km/h; |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-002. Reikalavimai, kai greitis viršija 200 km/h;

| — | CH-CSM-RA-003. Traukinio duomenų kokybė. |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-003. Traukinio duomenų kokybė.

| — | 2018 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/545, kuriuo nustatomos geležinkelių transporto priemonių patvirtinimo ir geležinkelių transporto priemonių tipų patvirtinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/797 praktinės priemonės (OL L 90, 2018 4 6, p. 66). |
| --- | --- |

—

2018 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/545, kuriuo nustatomos geležinkelių transporto priemonių patvirtinimo ir geležinkelių transporto priemonių tipų patvirtinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/797 praktinės priemonės (OL L 90, 2018 4 6, p. 66).

| — | 2018 m. vasario 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/761, kuriuo nustatomi nacionalinių saugos institucijų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 išdavusių bendrą saugos sertifikatą arba saugos leidimą, vykdomos priežiūros bendrieji saugos būdai ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1077/2012 (OL L 129, 2018 5 25, p. 16). |
| --- | --- |

—

2018 m. vasario 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/761, kuriuo nustatomi nacionalinių saugos institucijų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 išdavusių bendrą saugos sertifikatą arba saugos leidimą, vykdomos priežiūros bendrieji saugos būdai ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1077/2012 (OL L 129, 2018 5 25, p. 16).

| — | 2018 m. kovo 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/762, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 nustatomi su saugos valdymo sistemų reikalavimais susiję bendrieji saugos būdai ir panaikinami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 1158/2010 ir (ES) Nr. 1169/2010 (OL L 129, 2018 5 25, p. 26). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/762, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 nustatomi su saugos valdymo sistemų reikalavimais susiję bendrieji saugos būdai ir panaikinami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 1158/2010 ir (ES) Nr. 1169/2010 (OL L 129, 2018 5 25, p. 26).

| — | 2018 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/763, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 nustatomos bendrų saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms praktinės taisyklės ir panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 653/2007 (OL L 129, 2018 5 25, p. 49). |
| --- | --- |

—

2018 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/763, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 nustatomos bendrų saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms praktinės taisyklės ir panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 653/2007 (OL L 129, 2018 5 25, p. 49).

| — | 2019 m. vasario 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/250 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/797 nurodytų geležinkelių sąveikos sudedamųjų dalių ir posistemių EB deklaracijų ir sertifikatų šablonų, atitikties patvirtintam geležinkelių transporto priemonių tipui deklaracijos pavyzdžio ir posistemių EB patikros procedūrų, kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 201/2011 (OL L 42, 2019 2 13, p. 9). |
| --- | --- |

—

2019 m. vasario 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/250 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/797 nurodytų geležinkelių sąveikos sudedamųjų dalių ir posistemių EB deklaracijų ir sertifikatų šablonų, atitikties patvirtintam geležinkelių transporto priemonių tipui deklaracijos pavyzdžio ir posistemių EB patikros procedūrų, kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 201/2011 (OL L 42, 2019 2 13, p. 9).

| — | 2019 m. gegužės 16 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2019/780 dėl saugos leidimų išdavimo infrastruktūros valdytojams praktinių taisyklių (OL L 139 I, 2019 5 27, p. 390) |
| --- | --- |

—

2019 m. gegužės 16 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2019/780 dėl saugos leidimų išdavimo infrastruktūros valdytojams praktinių taisyklių (OL L 139 I, 2019 5 27, p. 390)

5 skyrius. Kitos sritys

| — | 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/82/EEB dėl mineralinėms alyvoms taikomų akcizo tarifų suderinimo (OL L 316, 1992 10 31, p. 19). |
| --- | --- |

—

1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/82/EEB dėl mineralinėms alyvoms taikomų akcizo tarifų suderinimo (OL L 316, 1992 10 31, p. 19).

| — | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų (OL L 167, 2004 4 30, p. 39). |
| --- | --- |

—

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų (OL L 167, 2004 4 30, p. 39).

| — | 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (OL L 319, 2008 11 29, p. 59). |
| --- | --- |

—

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (OL L 319, 2008 11 29, p. 59).

---

Klaidų ištaisymas

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/58

---

2019 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1776, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento(EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 280, 2019 m. spalio 31 d.
  )

1030 puslapis, Šveicarija, ketvirta skiltis:

yra:

Bernas

turi būti:

<Delemonas

---

| 2020 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 13/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 13/59

---

2019 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1776, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento(EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 280, 2019 m. spalio 31 d.
  )

10 puslapis, Santrauka, 7 priedo įrašas:

yra:

(Paliekama galimam panaudojimui Suderintoje sistemoje ateityje),

turi būti:

(Paliekama galimam panaudojimui ateityje).

---