# Den Europæiske Unions L 9/2020

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 9 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 63. årgang15. januar 2020 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 9

Dansk udgave

Retsforskrifter

63. årgang15. januar 2020

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/29 af 14. januar 2020 om afvisning af godkendelse af tanniner af grene af Vitis vinifera som basisstof, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/30 af 14. januar 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 for så vidt angår de nærmere regler for direkte elektronisk udveksling af oplysninger vedtaget i henhold til den fælles fiskeripolitiks regler | 3 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | FN-regulativ nr. 53 — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L3 for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger [2020/31] | 6 |
| | * | FN-regulativ nr. 74 — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L1 for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger [2020/32] | 46 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/29 af 14. januar 2020 om afvisning af godkendelse af tanniner af grene af Vitis vinifera som basisstof, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (
  1
  )

Vitis vinifera

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/30 af 14. januar 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 for så vidt angår de nærmere regler for direkte elektronisk udveksling af oplysninger vedtaget i henhold til den fælles fiskeripolitiks regler

3

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

FN-regulativ nr. 53 — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L3 for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger [2020/31]

3

6

*

FN-regulativ nr. 74 — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L1 for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger [2020/32]

1

46

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Rådets afgørelse (EU) 2019/1355 af 15. juli 2019 om fastlæggelse af den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i ØPA-udvalget, som er nedsat ved den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Côte d'Ivoire på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, for så vidt angår den planlagte vedtagelse af protokol nr. 1 om definition af begrebet produkter med oprindelsesstatus og metoderne for administrativt samarbejde ( EUT L 222 af 26.8.2019 ) | 72 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2193 af 17. december 2019 om fastlæggelse af reglerne for beregning, kontrol og rapportering af data og om fastlæggelse af skemaer til data med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) ( EUT L 330 af 20.12.2019 ) | 73 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Rådets afgørelse (EU) 2019/1355 af 15. juli 2019 om fastlæggelse af den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i ØPA-udvalget, som er nedsat ved den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Côte d'Ivoire på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, for så vidt angår den planlagte vedtagelse af protokol nr. 1 om definition af begrebet produkter med oprindelsesstatus og metoderne for administrativt samarbejde ( EUT L 222 af 26.8.2019 )

( EUT L 222 af 26.8.2019 )

72

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2193 af 17. december 2019 om fastlæggelse af reglerne for beregning, kontrol og rapportering af data og om fastlæggelse af skemaer til data med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) ( EUT L 330 af 20.12.2019 )

( EUT L 330 af 20.12.2019 )

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 15.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 9/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 9/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/29

af 14. januar 2020

om afvisning af godkendelse af tanniner af grene af Vitis vinifera som basisstof, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 23, stk. 5, sammenholdt med artikel 13, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen modtog den 30. juni 2017 en ansøgning fra Biomolécules et Biotechnologies Végétales (BBV) EA2106 og Institut Technique de l'Agriculture Biologique (ITAB) om godkendelse af tanniner af grene af Vitis vinifera som basisstof. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 23, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen modtog den 30. juni 2017 en ansøgning fra Biomolécules et Biotechnologies Végétales (BBV) EA2106 og Institut Technique de l'Agriculture Biologique (ITAB) om godkendelse af tanniner af grene af Vitis vinifera som basisstof. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 23, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (2) | Kommissionen anmodede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) om videnskabelig bistand. Autoriteten forelagde en teknisk rapport om tanniner af grene af Vitis vinifera for Kommissionen den 2. maj 2018 (2). Kommissionen forelagde vurderingsrapporten (3) og udkastet til nærværende forordning om afvisning af godkendelse af tanniner af grene af Vitis vinifera for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 24. juni 2019 og færdiggjorde dem inden komitéens møde den 22. oktober 2019. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen anmodede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) om videnskabelig bistand. Autoriteten forelagde en teknisk rapport om tanniner af grene af Vitis vinifera for Kommissionen den 2. maj 2018 (2). Kommissionen forelagde vurderingsrapporten (3) og udkastet til nærværende forordning om afvisning af godkendelse af tanniner af grene af Vitis vinifera for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 24. juni 2019 og færdiggjorde dem inden komitéens møde den 22. oktober 2019.

| (3) | Af den dokumentation, ansøgeren har fremsendt, fremgår det ikke, at tanniner af grene af Vitis vinifera opfylder kriterierne for fødevarer, som defineret i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (4). |
| --- | --- |

(3)

Af den dokumentation, ansøgeren har fremsendt, fremgår det ikke, at tanniner af grene af Vitis vinifera opfylder kriterierne for fødevarer, som defineret i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (4).

| (4) | Der blev i autoritetens tekniske rapport konstateret specifikke betænkeligheder vedrørende tanniner af grene af Vitis vinifera. Der forelå ingen toksikologisk vurdering for tanniner af grene af Vitis vinifera anvendt som plantebeskyttelsesmiddel, navnlig for så vidt angår beskyttelse af børn. Dette gælder for vurderingen af eksponeringsrisikoen fra andre kilder end kosten, navnlig for tilstedeværende og lokale beboere. Derudover var der ikke tilstrækkelige oplysninger til at udføre en miljørisikovurdering af stoffet. |
| --- | --- |

(4)

Der blev i autoritetens tekniske rapport konstateret specifikke betænkeligheder vedrørende tanniner af grene af Vitis vinifera. Der forelå ingen toksikologisk vurdering for tanniner af grene af Vitis vinifera anvendt som plantebeskyttelsesmiddel, navnlig for så vidt angår beskyttelse af børn. Dette gælder for vurderingen af eksponeringsrisikoen fra andre kilder end kosten, navnlig for tilstedeværende og lokale beboere. Derudover var der ikke tilstrækkelige oplysninger til at udføre en miljørisikovurdering af stoffet.

| (5) | Der forelå ingen relevante vurderinger, der var foretaget i henhold til anden EU-lovgivning, jf. artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(5)

Der forelå ingen relevante vurderinger, der var foretaget i henhold til anden EU-lovgivning, jf. artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (6) | Kommissionen opfordrede ansøgerne til at fremsætte deres bemærkninger til autoritetens tekniske rapport og til Kommissionens udkast til vurderingsrapport. Ansøgerne fremsatte ingen bemærkninger. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen opfordrede ansøgerne til at fremsætte deres bemærkninger til autoritetens tekniske rapport og til Kommissionens udkast til vurderingsrapport. Ansøgerne fremsatte ingen bemærkninger.

| (7) | I Kommissionens vurderingsrapport er det derfor ikke fastslået, at kravene i artikel 23 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Tanniner af grene af Vitis vinifera bør derfor ikke godkendes som basisstof. |
| --- | --- |

(7)

I Kommissionens vurderingsrapport er det derfor ikke fastslået, at kravene i artikel 23 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Tanniner af grene af Vitis vinifera bør derfor ikke godkendes som basisstof.

| (8) | Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning vedrørende godkendelse af tanniner af grene af Vitis vinifera som basisstof i overensstemmelse med artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(8)

Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning vedrørende godkendelse af tanniner af grene af Vitis vinifera som basisstof i overensstemmelse med artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Tanniner af grene af Vitis vinifera godkendes ikke som basisstof.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. januar 2019.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), 2017. Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for Vitis vinifera cane tannins for use in plant protection as protectant and repellent. EFSA supporting publication 2018:EN-1414. 46 s. doi: 10.2903/sp.efsa.2018.EN-1414.

2

Vitis vinifera

(3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=DA.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

4

---

| 15.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 9/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 9/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/30

af 14. januar 2020

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 for så vidt angår de nærmere regler for direkte elektronisk udveksling af oplysninger vedtaget i henhold til den fælles fiskeripolitiks regler

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EU-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (1), særlig artikel 71, 76 og 111, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1224/2009 (herefter »kontrolforordningen«) indeholder bestemmelser om elektronisk udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen eller det organ, den har udpeget. Artikel 71, 76 og 83 i nævnte forordning vedrører specifikt udveksling af inspektions- og overvågningsrapporter. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1224/2009 (herefter »kontrolforordningen«) indeholder bestemmelser om elektronisk udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen eller det organ, den har udpeget. Artikel 71, 76 og 83 i nævnte forordning vedrører specifikt udveksling af inspektions- og overvågningsrapporter.

| (2) | Kommissionen har udviklet et nyt format for fremsendelse af data om inspektions- og overvågningsrapporter, som bør anvendes for alle fremtidige elektroniske dataudvekslinger som omhandlet i kontrolforordningens artikel 71, 76 og 83. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har udviklet et nyt format for fremsendelse af data om inspektions- og overvågningsrapporter, som bør anvendes for alle fremtidige elektroniske dataudvekslinger som omhandlet i kontrolforordningens artikel 71, 76 og 83.

| (3) | Afsnit IX, kapitel Ia, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 (2) indeholder bestemmelser om elektronisk udveksling af data mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen eller det organ, den har udpeget. Disse regler bør ændres for at tage hensyn til det nye format, som Kommissionen har udviklet, for inspektions- og overvågningsdata, samt til ny teknologi og internationale standarder. |
| --- | --- |

(3)

Afsnit IX, kapitel Ia, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 (2) indeholder bestemmelser om elektronisk udveksling af data mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen eller det organ, den har udpeget. Disse regler bør ændres for at tage hensyn til det nye format, som Kommissionen har udviklet, for inspektions- og overvågningsdata, samt til ny teknologi og internationale standarder.

| (4) | Da Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 (3) blev ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 (4), skal henvisninger til nærværende forordning i afsnit IX, kapitel Ia, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 slettes. |
| --- | --- |

(4)

Da Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 (3) blev ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 (4), skal henvisninger til nærværende forordning i afsnit IX, kapitel Ia, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 slettes.

| (5) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fiskeri og Akvakultur — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fiskeri og Akvakultur —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011

I gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 foretages følgende ændringer:

| a) | Artikel 146a affattes således:

  »Artikel 146a

  I dette kapitel fastsættes de nærmere regler for udveksling af data, jf. kontrolforordningens artikel 111 og 116, for udveksling af data om inspektions- og overvågningsrapporter, jf. kontrolforordningens artikel 71, 76 og 83, og for meddelelse af fangstdata, jf. kontrolforordningens artikel 33, stk. 2 og 4.« |
| --- | --- |

a)

Artikel 146a affattes således:

»Artikel 146a

I dette kapitel fastsættes de nærmere regler for udveksling af data, jf. kontrolforordningens artikel 111 og 116, for udveksling af data om inspektions- og overvågningsrapporter, jf. kontrolforordningens artikel 71, 76 og 83, og for meddelelse af fangstdata, jf. kontrolforordningens artikel 33, stk. 2 og 4.«

| b) | Artikel 146i, stk. 1, affattes således:

  »1.   Flagmedlemsstaterne anvender den XML-skemadefinition, der er baseret på UN/CEFACT P1000-12 som format, når de overfører de aggregerede fangstdata, jf. kontrolforordningens artikel 33, stk. 2 og 4, til Kommissionen.« |
| --- | --- |

b)

Artikel 146i, stk. 1, affattes således:

»1.   Flagmedlemsstaterne anvender den XML-skemadefinition, der er baseret på UN/CEFACT P1000-12 som format, når de overfører de aggregerede fangstdata, jf. kontrolforordningens artikel 33, stk. 2 og 4, til Kommissionen.«

| c) | Artikel 146i, stk. 3, affattes således:

  »3.   Mængderne i fangstrapporten baseres på de landede mængder. Hvis fangsterne endnu ikke er landet, indgives en skønsmæssig fangstopgørelse med angivelsen »opbevares om bord«. En rettelse med den præcise vægt og det nøjagtige landingssted sendes inden den 15. i måneden efter landingen.« |
| --- | --- |

c)

Artikel 146i, stk. 3, affattes således:

»3.   Mængderne i fangstrapporten baseres på de landede mængder. Hvis fangsterne endnu ikke er landet, indgives en skønsmæssig fangstopgørelse med angivelsen »opbevares om bord«. En rettelse med den præcise vægt og det nøjagtige landingssted sendes inden den 15. i måneden efter landingen.«

| d) | Artikel 146j, stk. 1, affattes således:

  »1.   Kommissionen træffer i samråd med medlemsstaterne afgørelse om ændringer af den XML-standard og de gennemførelsesdokumenter, der skal benyttes ved al elektronisk dataudveksling mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen eller det organ, den har udpeget, herunder ændringer, der følger af artikel 146f, 146g, 146h og 146k.« |
| --- | --- |

d)

Artikel 146j, stk. 1, affattes således:

»1.   Kommissionen træffer i samråd med medlemsstaterne afgørelse om ændringer af den XML-standard og de gennemførelsesdokumenter, der skal benyttes ved al elektronisk dataudveksling mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen eller det organ, den har udpeget, herunder ændringer, der følger af artikel 146f, 146g, 146h og 146k.«

| e) | Som artikel 146k indsættes:

  »Artikel 146k
  Udveksling af data om inspektion og overvågning

  1.   Det format, der anvendes til udveksling af data om inspektion og overvågningsrapporter, jf. kontrolforordningens artikel 71, 76 og 83, mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen eller det organ, den har udpeget, er XML-skemadefinitionen for Inspektion og overvågning, der er baseret på UN/CEFACT P1000-8.


  2.   Fra og med en dato, der fastsættes i samråd med medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 146j, stk. 2), skal medlemsstaternes systemer være i stand til at sende inspektions- og overvågningsmeddelelser og besvare anmodninger om inspektions- og overvågningsdata i overensstemmelse med XML-skemadefinitionen for Inspektion og overvågning, der er baseret på UN/CEFACT P1000-8.« |
| --- | --- |

e)

Som artikel 146k indsættes:

»Artikel 146k

Udveksling af data om inspektion og overvågning

1.   Det format, der anvendes til udveksling af data om inspektion og overvågningsrapporter, jf. kontrolforordningens artikel 71, 76 og 83, mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen eller det organ, den har udpeget, er XML-skemadefinitionen for Inspektion og overvågning, der er baseret på UN/CEFACT P1000-8.

2.   Fra og med en dato, der fastsættes i samråd med medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 146j, stk. 2), skal medlemsstaternes systemer være i stand til at sende inspektions- og overvågningsmeddelelser og besvare anmodninger om inspektions- og overvågningsdata i overensstemmelse med XML-skemadefinitionen for Inspektion og overvågning, der er baseret på UN/CEFACT P1000-8.«

| f) | I bilag XII indsættes under »P1000 — 7: Fartøjsposition« følgende linje: |
| --- | --- |

f)

I bilag XII indsættes under »P1000 — 7: Fartøjsposition« følgende linje:

»P1000 — 8: Inspektion og overvågning«.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. januar 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 af 8. april 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (EUT L 112 af 30.4.2011, s. 1).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 af 29. september 2008 om tilladelser til EF-fiskerfartøjers fiskeri uden for EF-farvande og tredjelandsfartøjers adgang til EF-farvande, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 1627/94 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 3317/94 (EUT L 286 af 29.10.2008, s. 33).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 af 12. december 2017 om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 (EUT L 347 af 28.12.2017, s. 81).

4

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 15.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 9/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 9/6

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

FN-regulativ nr. 53 — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L3 for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger [2020/31]

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 2 til ændringsserie 02 — ikrafttrædelsesdato: 15. oktober 2019

INDHOLD

REGULATIV

1.   Anvendelsesområde

2.   Definitioner

3.   Ansøgning om godkendelse

4.   Godkendelse

5.   Generelle specifikationer

6.   Særlige forskrifter

7.   Ændringer af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignalanordninger

8.   Produktionens overensstemmelse

9.   Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse

10.   Endeligt ophør af produktionen

11.   Overgangsbestemmelser

12.   Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de typegodkendende myndigheder

Bilag

1.   Meddelelse

2.   Udformning af godkendelsesmærker

3.   Lygteflade, referenceakse og -centrum samt vinkler for geometrisk synlighed

4.   Synlighed af rødt lys fremad og synlighed af hvidt lys bagud

5.   Kontrol med produktionens overensstemmelse

6.   Forklaring af »horisontalt fald«, »krængningsvinkel« og vinklen »δ«.

7.   Observationsområde i retning af omgivelsesbelysningens synlige overflade.

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse L3
   (1) for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger.

3

1

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ gælder definitionerne i den seneste ændringsserie til FN-regulativ nr. 48, der er i kraft på tidspunktet for ansøgning om godkendelse, medmindre andet er fastsat i nærværende regulativ.

2.1.   »køretøjstype«: en klasse køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

2.1.1.   køretøjets dimensioner og ydre form

2.1.2.   lygternes/lyssignalernes antal og placering

2.1.3.   følgende betragtes ikke som »andre køretøjstyper«:

2.1.3.1.   køretøjer, som frembyder forskelle i den i punkt 2.1.1. og 2.1.2. ovenfor nævnte forstand, men som ikke er forskellige for så vidt angår art, antal, placering og geometriske synlighedsvinkler af lygter og lyssignaler, som foreskrives for den pågældende køretøjstype og

2.1.3.2.   køretøjer, hvorpå lygter, som er godkendt i henhold til et af de regulativer, som er vedføjet overenskomsten af 1958, eller lygter, der er tilladt i det land, hvor køretøjerne er indregistreret, er monteret eller mangler, hvor deres montering er valgfri.

2.2.   »ulastet køretøj«: et køretøj uden fører, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, og værktøj, der normalt medføres

2.3.   »lygte«: en anordning, der har til formål at belyse vejbanen eller at afgive et lyssignal til andre trafikanter. Også bagnummerpladelygter og refleksanordninger betragtes som lygter

2.3.1.   »tilsvarende lygter«: lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køretøjet er indregistreret; sådanne lygter kan have andre egenskaber end de lygter, køretøjet er udstyret med ved godkendelsen, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ

2.3.2.   »uafhængige lygter«: anordninger med særskilte synlige lysflader, særskilte lyskilder og særskilte lygtehuse

2.3.3.   »sammenbyggede lygter«: anordninger med særskilte synlige lysflader og særskilte lyskilder, men fælles lygtehus

2.3.4.   »kombinerede lygter«: anordninger med særskilte synlige lysflader, men fælles lyskilde og fælles lygtehus

2.3.5.   »lygter, som er indbygget i hinanden (gensidigt indbyggede)«: anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, hvis funktionsbetingelser er forskellige (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles synlige lysflader og fælles lygtehus

2.3.6.   »retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre;

en retningsviserblinklygte kan også anvendes ifølge bestemmelserne i regulativ nr. 97

2.3.7.   »positionslygte fortil«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra

2.3.8.   »baglygte«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra

2.3.9.   »refleksanordning«: en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren;

reflekterende nummerplader er ikke en refleksanordning i den i dette regulativ anvendte forstand

2.4.   »lysemitterende flade« på en »belysningsanordning«, en »lyssignalanordning« eller en refleksanordning: hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale eller en del af den, som anført på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse, jf. bilag 3

2.5.   »lysflade« (se bilag 3)

2.5.1.   »en belysningsanordnings lysflade« (fjernlyslygte, nærlyslygte, tågeforlygte): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog »projektionsglassets« projektion. Har belysningsanordningen ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.5.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning.

Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen.

I tilfælde, hvor en kombination af en forlygte, der frembringer hovednærlyset, og ekstra lygteenheder eller lyskilder, der er konstrueret til at frembringe kurvelys, drives sammen, skal de enkelte lysflader tilsammen udgør lysfladen

2.5.2.   »lyssignalers, dog ikke refleksanordningers, lysflade« (retningsviserblinklygte, stoplygte, positionslygte fortil, baglygte, havariblink, tågebaglygte): lygtens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %. Til bestemmelse af lysfladens grænser forneden, foroven og til siden benyttes kun skærme med vandrette eller lodrette kanter

2.5.3.   »refleksanordningers lysflade« (punkt 2.3.9 ovenfor): refleksanordningens retvinklede projektion på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer

2.6.   »synlig overflade« i en bestemt iagttagelsesretning efter fabrikantens eller dennes behørigt bemyndigede repræsentants valg:

grænsen for lysfladens projektion på lygteglassets yderside (a-b)

eller af den lysemitterende flade (c-d)

på et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt (jf. bilag 3 til dette regulativ)

2.7.   »referencecentrum«: skæringspunktet mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade; referencecentret angives af lygtefabrikanten

2.8.   »yderste kant«: på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet følgende fremspring lades ude af betragtning:

2.8.1.   førerspejle

2.8.2.   retningsviserblinklygter

2.8.3.   positionslygte, baglygter og refleksanordninger

2.9.   »total bredde«: afstanden mellem de to i punkt 2.8 definerede lodrette planer

2.10.   »farven af det lys, som anordningen afgiver«: Definitionerne på farven af det afgivne lys i FN-regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ.

2.11.   »køretøjets totalmasse« eller »maksimale masse«: den teknisk tilladte totalmasse som angivet af fabrikanten

2.12.   »belæsset«: belastet til den i punkt 2.11 ovenfor definerede totalmasse

2.13.   »horisontalt fald«: vinklen mellem lysets aftegning, når motorcyklen er stillet som foreskrevet i dette regulativs punkt 5.4, og lysets aftegning, når motorcyklen krænger (se tegningen i bilag 6)

2.14.   »system til indstilling af horisontalt fald (horizontal inclination adjustment system — HIAS)«: en anordning, der tilpasser forlygtens horisontale fald til nul

2.15.   »krængningsvinkel«: den vinkel, der dannes med motorcyklens lodrette medianlængdeplan, når motorcyklen drejes omkring sin længdeakse (se tegningen i bilag 6)

2.16.   »HIAS-signal«: ethvert styresignal, ethvert ekstra styreinput til systemet eller et styreoutput fra systemet til motorcyklen

2.17.   »HIAS-signalgenerator«: en anordning, der kan frembringe et eller flere af HIAS-signalerne til systemprøvning

2.18.   »HIAS-prøvningsvinkel«: den vinkel δ, der dannes af forlygtens afskæringslinje og linjen HH (når der er tale om en asymmetrisk lys, anvendes den vandrette del af afskæringslinjen) (se tegningen i bilag 6)

2.19.   »kurvelys«: en lygtefunktion, der giver en forbedret belysning i kurver

2.20.   »H-plan«: det horisontale plan, der omfatter lygtens referencecentrum

2.21.   »sekventiel aktivering«: en elektrisk forbindelse, hvor de enkelte lyskilder i lygten er forbundet på en sådan måde, at de aktiveres i en forudbestemt sekvens

2.22.   »nødbremsesignal«: et signal, der over for andre trafikanter bag køretøjet tilkendegiver, at køretøjet er påført en kraftig nedbremsningskraft i forhold til vejforholdene.

2.23.   »udvendig omgivelsesbelysning«: en lygte, der anvendes til at give ekstra belysning, for at hjælpe førerens og passagerernes ind- og udstigning eller for at gøre det lettere at læsse køretøjet.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

3.2.   Ansøgningen vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:

3.2.1.   en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.1.1 til 2.1.3 ovenfor foreskrevne punkter; den behørigt identificerede køretøjstype skal angives

3.2.2.   en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet; listen kan omfatte flere typer til hver funktion; hver type skal være behørigt identificeret (nationalt eller internationalt godkendelsesmærke, hvis den er godkendt, fabrikantens navn osv.); listen kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning »eller tilsvarende anordninger«

3.2.3.   en tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningers placering på køretøjet og

3.2.4.   tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 2.7.1 ovenfor definerede lysflade, den i punkt 2.4 ovenfor definerede lysemitterende flade, den i FN-regulativ nr. 48 definerede referenceakse og det i FN-regulativ nr. 48 definerede referencecentrum, såfremt disse tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med nærværende regulativs forskrifter. Disse oplysninger er ikke nødvendige for bagnummerpladelygten (som defineret i FN-regulativ nr. 48).

3.2.5.   Ansøgningen skal indeholde en erklæring om den metode, der er benyttet til bestemmelse af den synlige overflade (jf. punkt 2.6 ovenfor).

3.3.   Til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningen, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt belysnings- og lyssignalgivningsudstyr, som foreskrevet i punkt 3.2.2 ovenfor, der er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte anordninger, godkendes den pågældende køretøjstype.

4.2.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 01 for regulativet, svarende til ændringsserie 01) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt.

Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2 ovenfor omhandlede liste.

4.3.   Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

4.4.   Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

4.4.1.   en cirkel, der omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)

2

4.4.2.   nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1 ovenfor.

4.5.   Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1 ovenfor.

4.6.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

4.7.   Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, som fabrikanten har anbragt på køretøjet.

4.8.   Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på udformning af godkendelsesmærket.

5.   GENERELLE SPECIFIKATIONER

5.1.   Lygter og lyssignalanordninger skal være monteret på en sådan måde, at de under normale brugsforhold og til trods for de vibrationer, som de kan blive udsat for, bevarer de egenskaber, som er foreskrevet i dette regulativ, og således at køretøjet kan opfylde forskrifterne i dette regulativ.

Navnlig skal enhver utilsigtet fejlindstilling af lygterne være udelukket.

5.2.   Lygter til belysning skal være monteret således, at korrekt indstilling af deres retning let kan foretages.

5.3.   For alle lyssignalanordning skal referenceaksen efter lygtens montering på køretøjet være parallel med køretøjets standflade på vejbanen; siderefleksanordningers referenceakse skal desuden være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og for alle andre lyssignalanordningers vedkommende parallel hermed. En tolerance på ∀ 3° er tilladt i hver retning. Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige følges.

5.4.   Såfremt der ikke foreligger særlige anvisninger, skal lygternes højde- og retningsindstilling kontrolleres, mens køretøjet ulastet er anbragt på en plan og vandret overflade, idet køretøjets midterplan i længderetningen er lodret, og styret befinder sig i en stilling svarende til ligeudkørsel. Dæktrykket skal være det af fabrikanten foreskrevne til de særlige forhold for lastning, som foreskrives i dette regulativ.

5.5.   Foreligger der ikke særlige anvisninger:

5.5.1.   monteres enkeltlygter/lyssignaler således, at deres referencecentrum ligger i køretøjets midterplan i længderetningen

5.5.2.   Lygter i samme lygtepar og med samme funktion skal:

5.5.2.1.   være symmetrisk monteret i forhold til midterplanet i længderetningen

5.5.2.2.   være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen

5.5.2.3.   opfylde samme forskrifter med hensyn til farve og

5.5.2.4.   have identiske nominelle fotometriske specifikationer og

5.5.2.5.   tændes og slukkes samtidigt.

5.6.   Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter eller enkeltlygter

5.6.1.   Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle andre forskrifter er opfyldt.

5.6.1.1.   De fotometriske og kolorimetriske forskrifter for lygten skal være opfyldt, når alle andre funktioner, som lygten er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med, er slukket.

Når en positionslygte fortil eller en baglygte er gensidigt indbygget med en eller flere andre funktioner, som kan aktiveres sammen med den, skal farveforskrifterne for disse andre funktioner være opfyldt, når de gensidigt indbyggede funktioner og positionslygten fortil og baglygten er tændt.

5.6.1.2.   Stoplygter og retningsviserblinklygter må ikke være indbygget i hinanden.

5.6.1.3.   Hvis stoplygter og retningsviserblinklygter er sammenbyggede, må ingen vandret eller lodret linje, der går igennem projektionen af disse funktioners synlige overflade på et plan vinkelret på referenceaksen, imidlertid skære mere end to grænselinjer til tilstødende områder med anden farve.

5.6.2.   Enkeltlygter

5.6.2.1.   Enkeltlygter som defineret i punkt 2.16.1, a) i FN-regulativ nr. 48 bestående af to eller flere særskilte dele skal være således monteret:

| a) | Enten skal det samlede område af projektionen af en særskilt del på et plan, der tangerer den udvendige overflade på det yderste lygteglas og er vinkelret på referenceaksen, mindst dække 60 % af det mindste rektangel, hvormed den nævnte projektion kan omskrives, eller |
| --- | --- |

a)

Enten skal det samlede område af projektionen af en særskilt del på et plan, der tangerer den udvendige overflade på det yderste lygteglas og er vinkelret på referenceaksen, mindst dække 60 % af det mindste rektangel, hvormed den nævnte projektion kan omskrives, eller

| b) | den mindste afstand mellem kanterne af de to tilstødende/tangentielle særskilte dele må ikke være over 75 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen. |
| --- | --- |

b)

den mindste afstand mellem kanterne af de to tilstødende/tangentielle særskilte dele må ikke være over 75 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen.

Disse forskrifter gælder ikke enkeltrefleksanordninger.

5.6.2.2.   Enkeltlygter som defineret i punkt 2.16.1, b) eller c) i FN-regulativ nr. 48 bestående af to »D«-mærkede lygter eller to separate refleksanordninger skal være således monteret:

| a) | Enten skal den synlige overflade projekteret i referenceaksens retning for de to lygter eller refleksanordninger dække mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader projekteret i referenceaksens retning kan omskrives, eller |
| --- | --- |

a)

Enten skal den synlige overflade projekteret i referenceaksens retning for de to lygter eller refleksanordninger dække mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader projekteret i referenceaksens retning kan omskrives, eller

| b) | den mindste afstand mellem kanterne af de tilstødende synlige overflader i referenceaksens retning for de to lygter eller to separate refleksanordninger må ikke være mere end 75 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen. |
| --- | --- |

b)

den mindste afstand mellem kanterne af de tilstødende synlige overflader i referenceaksens retning for de to lygter eller to separate refleksanordninger må ikke være mere end 75 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen.

5.6.2.3.   Enkeltlygter som defineret i punkt 2.16.1, d) i FN-regulativ nr. 48 skal opfylde forskrifterne i punkt 5.6.2.1.

Hvis to eller flere lygter og/eller to eller flere separate synlige overflader indgår i samme lygtehus og/eller har et fælles ydre lygteglas, betragtes disse ikke som et samvirkende lygtesystem.

Dog kan en lygte i form af et bånd eller en stribe indgå i et samvirkende lygtesystem.

5.7.   Den største højde over jorden måles fra det højeste punkt af den synlige overflade i referenceaksens retning, og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt. Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra det nederste punkt i det optiske systems faktiske åbning (f.eks. reflektoren, lygteglasset eller projektionsglasset), uanset om den benyttes.

Er det åbenbart, at (største og mindste) højde over jorden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.

Når der refereres til afstanden mellem lygterne, bestemmes placeringen i bredden, ud fra de inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning.

Er det åbenbart, at placeringen i bredden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.

Med henblik på at reducere de geometriske synlighedsvinkler skal lygtens placering med hensyn til højden over jorden måles fra H-planet.

5.8.   Hvis ikke andet er fastsat, må ingen andre lygter end retningsviserblinklygter, havariblink og nødbremsesignal udsende et blinkende lys.

5.8.1.   De fotometriske egenskaber af en retningsviserblinklygte, bortset fra kategori 5 og 6 som foreskrevet i FN-regulativ nr. 6 eller FN-regulativ nr. 148, og af en retningsviserblinklygte som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50 eller FN-regulativ nr. 148, kan ændres under blinken ved sekventiel aktivering af lyskilder som foreskrevet i punkt 5.6 i FN-regulativ nr. 6 eller punkt 5.6.11 i FN-regulativ nr. 148 eller punkt 6.8 i FN-regulativ nr. 50.

Denne bestemmelse finder ikke anvendelse, når retningsviserblinklygter af kategori 2a og 2b i FN-regulativ nr. 6 eller i FN-regulativ nr. 148 eller af kategori 12 i FN-regulativ nr. 50 eller FN-regulativ nr. 148 betjenes som nødbremsesignal i henhold til punkt 6.14 i dette regulativ.

5.9.   De i punkt 2.5 definerede lygter må ikke udsende fremadrettet rødt lys, som kan give anledning til forveksling, og heller ikke bagudrettet hvidt lys, som kan give anledning til forveksling. Der tages ikke hensyn til belysningsanordninger til køretøjets indre belysning. I tvivlstilfælde kontrolleres opfyldelsen af disse forskrifter således (se bilag 4):

5.9.1.   Synlighed af rødt lys fremad: en rød lygte må ikke være direkte synlig for en iagttager, der bevæger sig inden for zone 1 i et tværplan 25 m foran det forreste punkt på køretøjet.

5.9.2.   Synlighed af hvidt lys bagud: en hvid lygte må ikke være direkte synlig for en iagttager, der bevæger sig inden for zone 2 i et tværplan 25 m foran det forreste punkt på køretøjet.

5.9.3.   Set fra iagttagerens synsvinkel afgrænses zone 1 og 2 således i de forskellige planer:

5.9.3.1.   i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden

5.9.3.2.   i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan.

5.10.   De elektriske forbindelser skal være således udført, at positionslygten, eller hvis positionslygte ikke findes, nærlys, baglygte og bageste nummerpladebelysning kun kan tændes eller slukkes (ON/OFF) samlet, medmindre andet er specificeret.

5.10.1.   Hvis der er tale om et samvirkende lygtesystem, skal alle lyskilder tænde og slukke samtidigt.

5.11.   Medmindre der foreligger særlige anvisninger, skal de elektriske forbindelser være således udført, at fjernlys, nærlys og tågeforlygte kun kan tændes, hvis de i punkt 5.10 anførte lygter ligeledes er tændt. Dette gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys med korte intervaller.

5.11.1.   Hvis der er installeret kørelyslygte, skal den automatisk være tændt, når motoren er i gang. Hvis forlygten er tændt, må kørelyslygten ikke aktiveres, når motoren er i gang.

Hvis det ikke er installeret kørelyslygter, skal nærlyslygterne automatisk være tændt, når motoren er i gang.

5.12.   Kontrollamper

5.12.1.   Hver enkelt kontrollampe skal være let synlig for føreren i dennes normale kørestilling.

5.12.2.   Er der i dette regulativ foreskrevet en tilslutningskontrol, kan denne erstattes af en funktionskontrol.

5.13.   Lygternes farver

Farven på de lygter, der omhandles i dette regulativ, skal være som følger:

| Fjernlyslygte | : | hvid |
| --- | --- | --- |
| Nærlyslygte | : | hvid |
| Retningsviserblinklygte | : | ravgul |
| Stoplygte | : | rød |
| Bagnummerpladelygte | : | hvid |
| Positionslygte fortil | : | hvid eller gul |
| Baglygte | : | rød |
| Bageste refleksanordning, ikke-trekantet | : | rød |
| Siderefleksanordning, ikke-trekantet | : | ravgul fortil
  ravgul eller rød bagtil |
| Havariblink | : | ravgul |
| Tågeforlygte | : | hvid eller selektivt gul |
| Tågebaglygte | : | rød |
| Kørelyslygte | : | hvid |
| Nødbremsesignal | : | ravgul eller rød |
| Udvendig omgivelsesbelysning | : | hvid |

Fjernlyslygte

:

hvid

Nærlyslygte

:

hvid

Retningsviserblinklygte

:

ravgul

Stoplygte

:

rød

Bagnummerpladelygte

:

hvid

Positionslygte fortil

:

hvid eller gul

Baglygte

:

rød

Bageste refleksanordning, ikke-trekantet

:

rød

Siderefleksanordning, ikke-trekantet

:

ravgul fortil

ravgul eller rød bagtil

Havariblink

:

ravgul

Tågeforlygte

:

hvid eller selektivt gul

Tågebaglygte

:

rød

Kørelyslygte

:

hvid

Nødbremsesignal

:

ravgul eller rød

Udvendig omgivelsesbelysning

:

hvid

5.14.   Alle køretøjer, der indleveres til godkendelse i henhold til dette regulativ skal være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger:

5.14.1.   fjernlyslygte (punkt 6.1)

5.14.2.   nærlyslygte (punkt 6.2)

5.14.3.   retningsviserblinklygter (punkt 6.3)

5.14.4.   stoplygte, anordning af kategori S1 som foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148 eller stoplygte som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50 (punkt 6.4), eller, for køretøjer i klasse L, stoplygte i FN-regulativ nr. 148

5.14.5.   bagnummerpladebelysningsanordning (punkt 6.5)

5.14.6.   positionslygte (punkt 6.6)

5.14.7.   baglygte (punkt 6.7)

5.14.8.   refleksanordning bagtil, ikke trekantet (punkt 6.8)

5.14.9.   siderefleksanordninger, ikke trekantede (punkt 6.12)

5.15.   Køretøjet kan desuden være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger:

5.15.1.   havariblink (punkt 6.9)

5.15.2.   tågelygter

5.15.2.1.   tågeforlygte (punkt 6.10)

5.15.2.2.   tågebaglygte (punkt 6.11)

5.15.3.   kørelyslygte (punkt 6.13)

5.15.4.   stoplygte, anordning af kategori S3 som foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 (punkt 6.4) eller FN-regulativ nr. 148

5.15.5.   havariblink (punkt 6.14)

5.15.6.   udvendig omgivelsesbelysning (punkt 6.15).

5.16.   Montering af de lygter og lyssignalanordninger, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 ovenfor, skal udføres i overensstemmelse med de relevante forskrifter i punkt 6 i dette regulativ.

5.17.   Montering af en lygte eller en lyssignalanordning ud over dem, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 ovenfor, er forbudt i forbindelse med typegodkendelsen.

5.18.   Lygter og lyssignalanordninger, som er godkendt til firhjulede motorkøretøjer i klasse M1 og N1, jf. punkt 5.14 og 5.15, er også tilladt til motorcykler.

1

1

5.19.   Baglygter, bageste retningsviserblinklygter og bagudvendende refleksanordninger må kun monteres på bevægelige komponenter:

5.19.1.   hvis lygterne i alle de bevægelige komponenters indstillinger opfylder alle forskrifterne for disse lygter med hensyn til position, geometrisk synlighed, kolorimetri og fotometri

5.19.2.   hvis de funktioner, der omhandlet i punkt 5.19, opnås ved hjælp af en enhed af to »D«-mærkede lygter (jf. punkt 2.16.1 i FN-regulativ nr. 48), behøver kun den ene lygte opfylde kravene til placering, geometrisk synlighed, kolorimetri og fotometri for disse lygter i alle den bevægelige komponents faste stillinger

5.19.3.   hvis supplerende lygter er monteret for ovennævnte funktioner og er aktiveret, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed, kolorimetri og fotometriske egenskaber, der gælder for de lygter, der er monteret på den bevægelige komponent

5.19.4.   Hvis de funktioner, der er omhandlet i punkt 5.19, opnås ved hjælp af et samvirkende lygtesystem, finder en af de to følgende betingelser anvendelse:

| a) | Hvis hele det samvirkende lygtesystem er monteret på de(n) bevægelige komponent(er), er forskrifterne i punkt 5.19.1 opfyldt. Supplerende lygter for ovennævnte funktioner kan dog aktiveres, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed, kolorimetriske og fotometriske egenskaber, der gælder for de lygter, der er monteret på den bevægelige komponent,
  eller |
| --- | --- |

a)

Hvis hele det samvirkende lygtesystem er monteret på de(n) bevægelige komponent(er), er forskrifterne i punkt 5.19.1 opfyldt. Supplerende lygter for ovennævnte funktioner kan dog aktiveres, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed, kolorimetriske og fotometriske egenskaber, der gælder for de lygter, der er monteret på den bevægelige komponent,

eller

| b) | hvis det samvirkende lygtesystem er delvis monteret på den faste komponent og delvis på en bevægelig komponent, skal de(n) samvirkende lampe(r), der er angivet af ansøgeren ved ansøgning om godkendelse af anordningen, opfylde alle forskrifter for disse lygter for så vidt angår placering, geometrisk synlighed udadtil, kolorimetri og fotometri i alle den/de bevægelige komponenters faste stillinger. Forskrifterne for geometrisk synlighed indadtil anses for at være opfyldt, hvis denne/disse samvirkende lygter stadig er i overensstemmelse med de foreskrevne fotometriske værdier i lysfordelingsfeltet for godkendelsen i alle de bevægelige komponenters faste stillinger. |
| --- | --- |

b)

hvis det samvirkende lygtesystem er delvis monteret på den faste komponent og delvis på en bevægelig komponent, skal de(n) samvirkende lampe(r), der er angivet af ansøgeren ved ansøgning om godkendelse af anordningen, opfylde alle forskrifter for disse lygter for så vidt angår placering, geometrisk synlighed udadtil, kolorimetri og fotometri i alle den/de bevægelige komponenters faste stillinger. Forskrifterne for geometrisk synlighed indadtil anses for at være opfyldt, hvis denne/disse samvirkende lygter stadig er i overensstemmelse med de foreskrevne fotometriske værdier i lysfordelingsfeltet for godkendelsen i alle de bevægelige komponenters faste stillinger.

5.20.   Generelle bestemmelser vedrørende geometrisk synlighed

5.20.1.   Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Der tages dog ikke hensyn til hindringer, hvis de allerede blev forelagt, da lygten blev typegodkendt.

5.20.2.   Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.

5.20.3.   Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det godtgøres, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes.

5.20.4.   Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden, jf. bestemmelserne i punkt 5.7 ovenfor), kan de fotometriske målinger af den monterede optiske enhed reduceres til 5° under vandret.

5.20.5.   Hvis der er tale om et samvirkende lygtesystem, skal forskrifterne for geometrisk synlighed være opfyldt, når alle de samvirkende lygter i systemet fungerer sammen.

5.21.   En type anordning, som er godkendt i henhold til eventuelle forudgående ændringsserier til FN-regulativ nr. 148 og/eller nr. 149 og/eller nr. 150, anses for at svare til en type, der er godkendt i henhold til den seneste ændringsserie til det relevante FN-regulativ nr. 148 og/eller nr. 149 og/eller nr. 150, når de ændrede indekser (defineret i FN-regulativ nr. 48) vedrørende hver enkelt lygte(funktion) ikke afviger fra hinanden. I dette tilfælde kan en sådan anordning monteres på det køretøj, der skal typegodkendes, uden nogen opdatering af anordningens typegodkendelsesdokumenter og mærkning.

6.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

6.1.   Fjernlyslygte

6.1.1.   Antal:

6.1.1.1.   For motorcykler med et cylindervolumen ≤ 125 cm3

3

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

| a) | klasse C, D eller E i FN-regulativ nr. 113 |
| --- | --- |

a)

klasse C, D eller E i FN-regulativ nr. 113

| b) | FN-regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

FN-regulativ nr. 112

| c) | FN-regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

FN-regulativ nr. 1

| d) | FN-regulativ nr. 8 |
| --- | --- |

d)

FN-regulativ nr. 8

| e) | FN-regulativ nr. 20 |
| --- | --- |

e)

FN-regulativ nr. 20

| f) | FN-regulativ nr. 57 |
| --- | --- |

f)

FN-regulativ nr. 57

| g) | FN-regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

g)

FN-regulativ nr. 72

| h) | FN-regulativ nr. 98 |
| --- | --- |

h)

FN-regulativ nr. 98

| i) | Klasse A, B, D, CS, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149. |
| --- | --- |

i)

Klasse A, B, D, CS, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149.

6.1.1.2.   For motorcykler med et cylindervolumen > 125 cm3

3

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

| a) | klasse D eller E i FN-regulativ nr. 113 |
| --- | --- |

a)

klasse D eller E i FN-regulativ nr. 113

| b) | FN-regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

FN-regulativ nr. 112

| c) | FN-regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

FN-regulativ nr. 1

| d) | FN-regulativ nr. 8 |
| --- | --- |

d)

FN-regulativ nr. 8

| e) | FN-regulativ nr. 20 |
| --- | --- |

e)

FN-regulativ nr. 20

| f) | FN-regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

f)

FN-regulativ nr. 72

| g) | FN-regulativ nr. 98 |
| --- | --- |

g)

FN-regulativ nr. 98

| h) | Klasse A, B, D, DS eller ES i FN-regulativ nr. 14. |
| --- | --- |

h)

Klasse A, B, D, DS eller ES i FN-regulativ nr. 14.

To af godkendt type i overensstemmelse med:

| i) | Klasse C i FN-regulativ nr. 113. |
| --- | --- |

i)

Klasse C i FN-regulativ nr. 113.

6.1.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.1.3.   Placering

6.1.3.1.   Bredde

6.1.3.1.1.   En uafhængig fjernlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

6.1.3.1.2.   En fjernlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig hovednærlyslygte eller en primær hovednærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af en fjernlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

6.1.3.1.3.   To fjernlyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

6.1.3.2.   I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.

6.1.3.3.   Under alle omstændigheder må afstanden fra kanten af lysfladen for en eventuel uafhængig fjernlyslygte til kanten for den lygte, som frembringer hovednærlyset, ikke overstige 200 mm. Afstanden mellem kanten af lysfladen for en eventuel uafhængig fjernlyslygte og jorden skal være fra 500 mm til 1 300 mm.

6.1.3.4.   I tilfælde af to fjernlyslygter: Den indbyrdes afstand mellem disses lysflader må højst være 200 mm.

6.1.4.   Geometrisk synlighed

Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse.

6.1.5.   Retning

6.1.5.1.   Fremad. Lygten(erne) kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.1.5.2.   Et system til indstilling af horisontalt fald (HIAS) kan installeres for fjernlyset.

6.1.6.   Elektriske forbindelser

Nærlyset kan forblive tændt sammen med fjernlyset.

6.1.7.   Kontrolanordninger

6.1.7.1.   Tilslutningskontrolanordning.

Obligatorisk, ikke-blinkende, blå signallampe.

6.1.7.2.   Kontrolanordning for »HIAS-svigt«

Obligatorisk, blinkende ravgul kontrollampe, som kan kombineres med indikatoren som omhandlet i punkt 6.2.8.2 nedenfor. Den skal aktiveres, når som helst der detekteres et svigt med hensyn til HIAS-signaler. Den skal forblive aktiveret, så længe fejlen er til stede.

6.1.8.   Andre forskrifter

6.1.8.1.   Den samlede lysstyrke for fjernlyslygter, der kan tændes samtidig, må ikke være over 430 000 cd, hvilket svarer til en referenceværdi på 100. (Typegodkendelsesværdien)

6.1.8.2.   I tilfælde af HIAS-svigt for fjernlyset skal det uden brug af specialværktøj være muligt at:

| a) | deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger og |
| --- | --- |

a)

deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger og

| b) | genindstille fjernlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS. |
| --- | --- |

b)

genindstille fjernlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS.

Fabrikanten giver en detaljeret beskrivelse af proceduren for nulstilling af HIAS.

Alternativt kan fabrikanten vælge at installere et automatisk system, der enten opfylder begge de ovenfor specificerede opgaver eller nulstiller HIAS. I dette tilfælde skal fabrikanten til den tekniske tjeneste levere en beskrivelse af det automatiske system og, indtil der er udviklet harmoniserede krav til kontrol, påvise, hvordan det kan kontrolleres, at det automatiske system fungerer som beskrevet.

6.2.   Nærlyslygte

6.2.1.   Antal:

6.2.1.1.   For motorcykler med et cylindervolumen ≤ 125 cm3

3

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

| a) | klasse C, D eller E i FN-regulativ nr. 113 |
| --- | --- |

a)

klasse C, D eller E i FN-regulativ nr. 113

| b) | FN-regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

FN-regulativ nr. 112

| c) | FN-regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

FN-regulativ nr. 1

| d) | FN-regulativ nr. 8 |
| --- | --- |

d)

FN-regulativ nr. 8

| e) | FN-regulativ nr. 20 |
| --- | --- |

e)

FN-regulativ nr. 20

| f) | FN-regulativ nr. 57 |
| --- | --- |

f)

FN-regulativ nr. 57

| g) | FN-regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

g)

FN-regulativ nr. 72

| h) | FN-regulativ nr. 98 |
| --- | --- |

h)

FN-regulativ nr. 98

| i) | Klasse A, B, D, CS, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149. |
| --- | --- |

i)

Klasse A, B, D, CS, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149.

6.2.1.2.   For motorcykler med et cylindervolumen > 125 cm3

3

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

| a) | klasse D eller E i FN-regulativ nr. 113 |
| --- | --- |

a)

klasse D eller E i FN-regulativ nr. 113

| b) | FN-regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

FN-regulativ nr. 112

| c) | FN-regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

FN-regulativ nr. 1

| d) | FN-regulativ nr. 8 |
| --- | --- |

d)

FN-regulativ nr. 8

| e) | FN-regulativ nr. 20 |
| --- | --- |

e)

FN-regulativ nr. 20

| f) | FN-regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

f)

FN-regulativ nr. 72

| g) | FN-regulativ nr. 98 |
| --- | --- |

g)

FN-regulativ nr. 98

| h) | Klasse A, B, D, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149. |
| --- | --- |

h)

Klasse A, B, D, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149.

To af godkendt type i overensstemmelse med:

| i) | klasse C i FN-regulativ nr. 113 |
| --- | --- |

i)

klasse C i FN-regulativ nr. 113

| j) | klasse C i FN-regulativ nr. 149. |
| --- | --- |

j)

klasse C i FN-regulativ nr. 149.

6.2.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.2.3.   Placering

6.2.3.1.   Bredde

6.2.3.1.1.   En uafhængig nærlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal referencecentrum for den lygte, som frembringer hovednærlyset, ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

6.2.3.1.2.   En forlygte, som frembringer hovednærlyset, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig fjernlyslygte eller en nærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af den forlygte, der frembringer hovednærlyset, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

6.2.3.1.3.   To nærlysforlygter, af hvilke den ene eller begge kan være indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

6.2.3.1.4.   Hvis der er installeret en ekstra lygteenhed/ekstra lygteenheder, som frembringer kurvelys, typegodkendt i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149, skal de monteres på følgende betingelser:

Et eller flere par ekstra lygteenheder installeres på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

Hvis der er tale om en enkelt ekstra lygteenhed, skal dens referencecenter skal være sammenfaldende med køretøjets midterplan i længderetningen.

6.2.3.2.   Højde: mindst 500 mm, højst 1 200 mm over jorden.

6.2.3.3.   Længde: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.

6.2.3.4.   Har køretøjet to forlygter, der frembringer hovednærlyset, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm.

6.2.4.   Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i FN-regulativ nr. 48, punkt 2.13, beskrevne vinkler α og β:

| α | = | 15° opefter og 10° nedefter |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte
  45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar. |

α

=

15° opefter og 10° nedefter

β

=

45° til venstre og til højre for en enkeltlygte

45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.

Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af forlygterne må ikke skabe utilsigtede virkninger til gene for andre trafikanter.

6.2.5.   Retning

6.2.5.1.   Fremad. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.2.5.2.   Faldet i det lodrette plan for den forlygte, der frembringer hovednærlyset, skal være mellem –0,5 % og –2,5 %, medmindre en anordning til justering udefra er påmonteret.

6.2.5.3.   For den forlygte, der frembringer hovednærlyset med en lyskilde med en objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen, skal det lodrette fald være mellem –0,5 % og –2,5 %. Et lygteindstillingssystem kan anvendes til at opfylde kravene i dette punkt, men dets funktion skal være automatisk (3).

3

6.2.5.4.   Kravet i punkt 6.2.5.3 ovenfor prøves på køretøjet under følgende betingelser:

Betingelse A (fører alene):

En masse på 75 kg ± 1 kg til simulering af føreren anbringes på køretøjet på en sådan måde, at de akseltryk, der er angivet af fabrikanten for denne belastning, reproduceres.

Det lodrette fald (indledende indstillings) for den forlygte, der frembringer hovednærlyset, indstilles efter fabrikantens anvisninger, på mellem –1,0 og –1,5 %.

Betingelse B (fuldt lastet motorcykel):

Masser til simulering af den tilladte totalmasse som angivet af fabrikanten anbringes på køretøjet på en sådan måde, at de akseltryk, der er angivet af fabrikanten for denne belastning, reproduceres.

Inden måling rokkes køretøjet tre gange op og ned og bevæges derefter frem og tilbage mindst en fuldstændig hjulomdrejning.

6.2.5.5.   Et system til indstilling af horisontal hældning (HIAS) kan installeres for nærlyset. HIAS må ikke regulere det horisontale fald med mere end køretøjets krængningsvinkel.

6.2.5.6.   Kravet i punkt 6.2.5.5 ovenfor afprøves under følgende betingelser:

Prøvekøretøjet anbringes som angivet i punkt 5.4 i dette regulativ. Køretøjet hældes, og HIAS-prøvningsvinklen måles.

Køretøjet skal prøves under følgende to betingelser:

| a) | Den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre) |
| --- | --- |

a)

Den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre)

| b) | Halvdelen af den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre). |
| --- | --- |

b)

Halvdelen af den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre).

Når køretøjet føres tilbage til positionen som foreskrevet i punkt 5.4 i dette regulativ, skal HIAS-prøvningsvinklen hurtigt vende tilbage til nul.

Styret kan fastgøres i positionen ligeud, så det ikke flyttes, mens køretøjet hældes.

Ved prøvningen aktiveres HIAS ved hjælp af en HIAS-signalgenerator.

Systemet anses for at opfylde forskrifterne i punkt 6.2.5.5 ovenfor, hvis alle målte HIAS-prøvningsvinkler ikke er mindre end nul. Dette kan påvises af fabrikanten på anden måde, som accepteres af den typegodkendende myndighed.

6.2.5.7.   Supplerende lyskilde(r) eller ekstra lygteenhed(er) må kun aktiveres sammen med hovednærlyset eller -fjernlyset til at frembringe kurvelys. Den belysning, der leveres af kurvelys må ikke strække sig ud over det vandrette plan, som er parallelt med jorden og indeholder referenceaksen for den forlygte, der frembringer hovednærlyset, for alle krængningsvinkler som anført af fabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen af anordningen i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149.

6.2.5.8.   Der prøves for kravet i punkt 6.2.5.7 ovenfor som følger:

Prøvekøretøjet anbringes som angivet i punkt 5.4 i dette regulativ. Krængningsvinklerne måles på begge sider af køretøjet under hver tilstand, hvori kurvelys aktiveres. De krængningsvinkler, der skal måles, er krængningsvinklerne som angivet af fabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen af anordningen i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149.

Styret kan fastgøres i positionen ligeud, så det ikke flyttes, mens køretøjet hældes.

Ved prøvningen kan kurvelys aktiveres ved hjælp af en signalgenerator som angivet af fabrikanten.

Systemet anses for at opfylde kravene i punkt 6.2.5.7 ovenfor, hvis alle målte krængningsvinkler på begge sider af køretøjet, er større end eller lig med de minimale krængningsvinkler, der er angivet i meddelelsesformularen for typegodkendelse af anordningen i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149.

Overensstemmelse med punkt 6.2.5.7 ovenfor kan påvises af fabrikanten ved andre metoder, som accepteres af den typegodkendende myndighed, der er ansvarlig for typegodkendelse.

6.2.6.   Elektriske forbindelser

Den betjeningsanordning, hvormed der skiftes til nærlys, skal slukke fjernlyslygten(-erne) samtidigt. Nærlyslygter med en lyskilde, der er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, skal forblive tændt, når fjernlyset er tændt.

6.2.6.1.   Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder, der anvendes til at frembringe kurvelys, skal tilsluttes således, at de ikke kan aktiveres, uden at forlygten(erne), som frembringer hovednærlyset eller hovedfjernlyset, også er aktiveret.

Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder, der anvendes til at frembringe kurvelys på hver side af køretøjet, må kun udløses automatisk, når krængningsvinklen(erne) er større end eller lig med den minimale krængningsvinkel/de minimale krængningsvinkler som angivet i meddelelsesformularen for typegodkendelse af anordningen i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149.

Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder må imidlertid ikke aktiveres, når krængningsvinklen er mindre end tre grader.

Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder skal slukkes, når krængningsvinklen/-erne er mindre end den mindste krængningsvinkel/de mindste krængningsvinkler i meddelelsesformular for typegodkendelsen af anordningen i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149.

6.2.7.   Kontrolanordninger

6.2.7.1.   Tilslutningskontrolanordning.

Valgfri. Grøn, ikke-blinkende kontrollampe.

6.2.7.2.   Kontrolanordning for »HIAS-svigt«

Obligatorisk, blinkende ravgul kontrollampe, som kan kombineres med indikatoren som omhandlet i punkt 6.1.7.2. Den skal aktiveres, når som helst der detekteres et svigt med hensyn til HIAS-signaler. Den skal forblive aktiveret, så længe fejlen er til stede.

6.2.7.3.   I tilfælde af svigt i betjeningssystemet skal supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder, der producerer kurvelys, automatisk afbrydes.

6.2.8.   Andre forskrifter

I tilfælde HIAS-svigt for nærlyset skal det uden brug af specialværktøj være muligt at:

| a) | deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger og |
| --- | --- |

a)

deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger og

| b) | genindstille nærlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS. |
| --- | --- |

b)

genindstille nærlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS.

Fabrikanten giver en detaljeret beskrivelse af proceduren for nulstilling af HIAS.

Alternativt kan fabrikanten vælge at installere et automatisk system, der enten opfylder begge de ovenfor specificerede opgaver eller nulstiller HIAS. I dette tilfælde skal fabrikanten til den tekniske tjeneste levere en beskrivelse af det automatiske system og, indtil der er udviklet harmoniserede krav til kontrol, påvise, hvordan det kan kontrolleres, at det automatiske system fungerer som beskrevet.

6.3.   Retningsviserblinklygte

6.3.1.   Antal

To i hver side.

6.3.2.   Konfiguration

To blinklygter fortil (kategori 1 som foreskrevet i FN-regulativ nr. 6 eller FN-regulativ nr. 148, eller kategori 11 som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50 eller FN-regulativ nr. 148).

To blinklygter bagtil (kategori 2 som foreskrevet i FN-regulativ nr. 6 eller FN-regulativ nr. 148, eller kategori 12 som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50 eller FN-regulativ nr. 148).

6.3.3.   Placering

6.3.3.1.   I bredden: For blinklygter fortil skal følgende krav være opfyldt:

| a) | Afstanden mellem lysfladerne skal være mindst 240 mm. |
| --- | --- |

a)

Afstanden mellem lysfladerne skal være mindst 240 mm.

| b) | Blinklygterne skal være anbragt uden for det lodrette midterplan, som tangerer de udvendige kanter af lysfladen for fjernlys og/eller nærlys. |
| --- | --- |

b)

Blinklygterne skal være anbragt uden for det lodrette midterplan, som tangerer de udvendige kanter af lysfladen for fjernlys og/eller nærlys.

| c) | Der skal være en minimumsafstand mellem lysfladen for blinklygterne og lysfladen for den forlygte, der frembringer hovednærlyset, som følger:






  Mindste blinklygtelysstyrke (cd) | Mindste afstand (mm) |
| --- | --- | --- |
| 90 | 75 |
| 175 | 40 |
| 250 | 20 |
| 400 | ≤ 20 |

c)

Der skal være en minimumsafstand mellem lysfladen for blinklygterne og lysfladen for den forlygte, der frembringer hovednærlyset, som følger:

Mindste blinklygtelysstyrke (cd)

Mindste afstand (mm)

90

75

175

40

250

20

400

≤ 20

For blinklygter bagtil skal afstanden mellem de indvendige kanter af de to lysflader være mindst 180 mm, på betingelse af at forskrifterne i punkt 2.13 i FN-regulativ nr. 48 også anvendes, når nummerpladen er monteret.

6.3.3.2.   I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.

6.3.3.3.   I længden: den forreste afstand mellem referencecentrum for blinklygterne bagtil og det tværplan, som udgør den bageste begrænsning af køretøjets samlede længde, må ikke overstige 300 mm.

6.3.4.   Geometrisk synlighed

Vandrette vinkler: 20° til 80° udad.

Lodrette vinkler: 15° over og under vandret.

Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.

6.3.5.   Retning

De forreste retningsviserblinklygter kan monteres, så de drejer afhængigt af styrebevægelserne.

6.3.6.   Elektriske forbindelser

6.3.6.1.   Retningsviserblinklygter skal tænde uafhængigt af de øvrige lygter. Alle retningsviserblinklygter på samme side af køretøjet skal tændes og slukkes ved hjælp af samme kontrolenhed.

6.3.6.2.   Det tillades, at retningsviserblinklygterne tændes for at angive anordningens status for tyverisikring af køretøjet.

6.3.6.3.   Den blinken, som er beskrevet i punkt 6.3.6.2, skal ske ved samtidig drift af retningsviserblinklygterne og skal være i overensstemmelse med følgende betingelser:

| Hvis der er tale om et enkelt blink | : | højst 3 sekunder |
| --- | --- | --- |

Hvis der er tale om et enkelt blink

:

højst 3 sekunder

Hvis der er tale om kontinuerligt blink:

| Varighed | : | højst 5 minutter |
| --- | --- | --- |
| Frekvens | : | (2 ± 1) Hz |
| ON-tid | : | OFF-tid ± 10 % |

Varighed

:

højst 5 minutter

Frekvens

:

(2 ± 1) Hz

ON-tid

:

OFF-tid ± 10 %

Denne blinken tillades kun, hvis den anordning, der starter og/eller slukker motoren (fremdriftssystemet), er stillet således, at motoren (fremdriftssystemet) er i drift.

6.3.7.   Funktionskontrol

Obligatorisk. Den kan bestå af kontrollys eller lydsignal eller begge dele. Kontrollys skal være en eller flere grønne blinkende lamper, som i tilfælde af mangelfuld funktion hos en af retningsviserblinklygterne, slukkes, lyser uden at blinke eller viser et tydeligt frekvensskifte.

6.3.8.   Andre forskrifter

Kendetegnene i nedenstående beskrivelse skal måles uden nogen anden belastning af det elektriske system end den, der kræves til funktionen af motor og lygter. For alle køretøjer gælder:

6.3.8.1.   Blinkfrekvensen skal være 90 ± 30 gange pr. minut.

6.3.8.2.   Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende.

6.3.8.3.   Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.

6.3.8.4.   I tilfælde af svigt, bortset fra kortslutning, af en retningsviserblinklygte, skal den anden retningsviserblinklygte/de andre retningsviserblinklygter, som angiver samme retning, lyse konstant eller fortsat blinke; i sidstnævnte tilfælde kan blinkfrekvensen være en anden end den foreskrevne.

6.4.   Stoplygte

6.4.1.   Antal

En eller to, godkendt som kategori S1-anordning, jf. FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148, eller stoplygte, jf. FN-regulativ nr. 50, eller, for køretøjer i klasse L, stoplygte, jf. FN-regulativ nr. 148.

Valgfrit en, godkendt som kategori S3-anordning i henhold til FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148.

6.4.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.4.3.   Placering

6.4.3.1.   For kategori S1-anordning som foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148, eller stoplygte som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50 eller FN-regulativ nr. 148

I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.

I længden: bag på køretøjet.

6.4.3.2.   For kategori S3-anordning som foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148

I højden: Det vandrette plan, der tangerer den synlige overflades nederste kant, må ikke være mindre en 850 mm over jorden.

Det vandrette plan, der tangerer den synlige overflades nederste kant, skal dog være over det vandrette plan, der tangerer den synlige overflades øverste kant på den kategori S1-anordning, der er foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148 eller på stoplygten som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50, eller, for køretøjer i klasse L, stoplygten som foreskrevet i FN-regulativ nr. 148.

I længden: bag på køretøjet.

6.4.4.   Geometrisk synlighed

For kategori S1-anordning som foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148 eller stoplygte som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50 eller, for køretøjer i klasse L, stoplygte som foreskrevet i FN-regulativ nr. 148.

| Vandret vinkel | : | 45° til venstre og til højre for enkeltlygte.
  45° udefter og 10 indefter for hvert lygtepar. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

45° til venstre og til højre for enkeltlygte.

45° udefter og 10 indefter for hvert lygtepar.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.

For kategori S3-anordning som foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148

| Vandret vinkel | : | 10° til venstre og til højre for køretøjets længdeakse. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 10° over og 5° under vandret. |

Vandret vinkel

:

10° til venstre og til højre for køretøjets længdeakse.

Lodret vinkel

:

10° over og 5° under vandret.

6.4.5.   Retning

Mod køretøjets bagende.

6.4.6.   Elektriske forbindelser

Alle stoplygter skal lyse samtidigt ved enhver aktivering af driftsbremsen.

6.4.7.   Kontrolanordning

Valgfri kontrolanordning; er en sådan kontrolanordning monteret, skal den være en ikke-blinkende advarselslampe, som lyser ved fejl i stoplygternes funktion.

6.4.8.   Andre forskrifter

Ingen.

6.5.   Belysningsanordning for bagnummerplade

6.5.1.   Antal

En, godkendt som kategori 2-anordning, jf. FN-regulativ nr. 50 eller FN-regulativ nr. 148. Anordningen kan bestå af flere optiske komponenter, der er konstrueret til at belyse den plads, som er afsat til nummerpladen.

| 6.5.2. | Konfiguration | |
| --- | --- | --- |
| 6.5.3. | Placering | Således at anordningen belyser den plads, som er afsat til nummerpladen. |
| 6.5.3.1. | I bredden: |
| 6.5.3.2. | I højden: |
| 6.5.3.3. | I længden: |
| 6.5.4. | Geometrisk synlighed |
| 6.5.5. | Retning |

6.5.2.

Konfiguration

6.5.3.

Placering

Således at anordningen belyser den plads, som er afsat til nummerpladen.

6.5.3.1.

I bredden:

6.5.3.2.

I højden:

6.5.3.3.

I længden:

6.5.4.

Geometrisk synlighed

6.5.5.

Retning

6.5.6.   Kontrolanordning

Valgfrit: Dens funktion udføres af den kontrolindikator, der er foreskrevet for positions- og baglygte.

6.5.7.   Andre forskrifter

Er nummerpladelygten kombineret med baglygten, som er indbygget i stoplygten eller tågebaglygten, tillades det, at dens fotometriske egenskaber ændres, mens stoplygten eller tågebaglygten lyser.

6.6.   Positionslygte fortil

6.6.1.   Antal

| En eller to. | hvis farven er hvid |
| --- | --- |

En eller to.

hvis farven er hvid

eller

| To (en i hver side) | hvis farven er ravgul. |
| --- | --- |

To (en i hver side)

hvis farven er ravgul.

6.6.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.6.3.   Placering

6.6.3.1.   Bredde:

En uafhængig positionslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: Er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen. Er lygterne ved siden af hinanden, deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

Er en positionslygte og en anden forlygte indbygget i hinanden, skal positionslygtens referencecentrum være placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en anden forlygte ved siden af positionslygten, skal disse to lygters referencecentre dog være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

To positionslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

6.6.3.2.   I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.

6.6.3.3.   I længden: foran på køretøjet.

6.6.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:
  Den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 20° indefter for hvert lygtepar. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:

Den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 20° indefter for hvert lygtepar.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.

6.6.5.   Retning

Fremad. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.6.6.   Tilslutningskontrolanordning

Obligatorisk. Grøn, ikke-blinkende kontrollampe. Kontrolanordningen kræves ikke, hvis instrumentbelysningen kan tændes eller slukkes sammen med positionslygten.

6.6.7.   Andre forskrifter

Hvis positionslygten er gensidigt indbygget i den forreste retningsviserblinklygte, skal den elektriske forbindelse være sådan indrettet, at positions- og baglygte i samme side som retningsviserblinklygten slukkes, når retningsviserblinklygten blinker.

6.7.   Baglygte

6.7.1.   Antal

En eller to.

6.7.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.7.3.   Placering

6.7.3.1.   I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.

6.7.3.2.   I længden: bag på køretøjet.

6.7.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 80° til venstre og til højre for enkeltlygte:
  Den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

80° til venstre og til højre for enkeltlygte:

Den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.

6.7.5.   Retning

Bagudrettet.

6.7.6.   Tilslutningskontrolanordning

Valgfrit: Denne funktion udføres af den kontrolanordning, der er foreskrevet for positionslygten.

6.7.7.   Andre forskrifter

Hvis en baglygte er gensidigt indbygget med en retningsviserblinklygte, kan den elektriske forbindelse af baglygten i den pågældende side af køretøjet eller den indbyggede del af denne imidlertid være udført således, at den slukkes i hele perioden (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor retningsviserblinklygten er aktiveret.

6.8.   Bagudvendende refleksanordninger, ikke trekantede

6.8.1.   Antal

En eller to.

6.8.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.8.3.   Placering

I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden.

6.8.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | 30° til venstre og til højre for enkeltreflektor.
  30° udefter og 10° indefter for hvert reflektorpar. |
| --- | --- |
| Lodret vinkel | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

30° til venstre og til højre for enkeltreflektor.

30° udefter og 10° indefter for hvert reflektorpar.

Lodret vinkel

15° over og under vandret.

Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.

6.8.5.   Retning

Bagudrettet.

6.9.   Havariblink

6.9.1.   Havariblink består i, at alle køretøjets retningsviserblinklygter er i funktion samtidig efter forskrifterne i punkt 6.3 ovenfor.

6.9.2.   Elektriske forbindelser

Tilslutning af havariblink skal ske med en særskilt betjeningsanordning, der muliggør strømfødning af alle retningsviserblinklygter samtidigt. Havariblinket kan desuden aktiveres automatisk, hvis et køretøj er involveret i et sammenstød eller efter deaktivering af nødbremsesignal som nærmere angivet i punkt 6.14 nedenfor. I sådanne tilfælde må det gerne kunne slukkes manuelt.

6.9.3.   Tilslutningskontrolanordning

Obligatorisk. Blinkende rød kontrollampe eller, når det drejer sig om særskilte kontrolanordninger, samtidig aktivering af den i punkt 6.3.8 foreskrevne kontrolanordning.

6.9.4.   Andre forskrifter

Blinkfrekvensen skal være 90 ± 30 blink pr. minut.

Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.

6.10.   Tågeforlygte

6.10.1.   Antal

En eller to.

6.10.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.10.3.   Placering

6.10.3.1.   I bredden: For en enkeltlygte skal referencecentret være i køretøjets midterplan i længderetningen eller kanten af den lysflade, der er nærmest dette plan må ikke være over 250 mm fra dette.

6.10.3.2.   I højden: mindst 250 mm over jorden. Ingen del af lysfladen må befinde sig over det højeste punkt på nærlyslygtens lysflade.

6.10.3.3.   I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis det emitterede lys hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.

6.10.4.   Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i FN-regulativ nr. 48, punkt 2.13, beskrevne vinkler α og β:

| α | = | 5° opad og nedad |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte, undtagen for en forskudt lygte, i hvilket tilfælde den indadgående vinkel β = 10°.
  45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar. |

α

=

5° opad og nedad

β

=

45° til venstre og til højre for en enkeltlygte, undtagen for en forskudt lygte, i hvilket tilfælde den indadgående vinkel β = 10°.

45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.

6.10.5.   Retning

Fremad. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.10.6.   Må ikke være kombineret med en anden forlygte.

6.10.7.   Tilslutningskontrolanordning

Valgfri. Grøn, ikke-blinkende kontrollampe.

6.10.8.   Andre forskrifter

Ingen.

6.10.9.   Elektriske forbindelser

Det skal være muligt at tænde eller slukke for tågeforlygten(erne) uafhængigt af fjernlys- og/eller nærlyslygten(erne).

6.11.   Tågebaglygte

6.11.1.   Antal

En eller to.

6.11.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.11.3.   Placering

6.11.3.1.   I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden.

6.11.3.2.   I længden bag på køretøjet.

6.11.3.3.   Afstanden mellem lysfladen af tågebaglygten og stoplygten skal være mindst 100 mm.

6.11.4.   Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i FN-regulativ nr. 48, punkt 2.13, beskrevne vinkler α og β:

| α = | 5° opad og nedad |
| --- | --- |
| β = | 25° til venstre og til højre for enkeltlygte.
  25° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar. |

α =

5° opad og nedad

β =

25° til venstre og til højre for enkeltlygte.

25° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.

6.11.5.   Retning

Bagudrettet.

6.11.6.   Elektriske forbindelser

Disse skal være således udformet, at tågebaglygte kun kan tændes, når en eller flere af følgende lygter er tændt: fjernlyslygte, nærlyslygte og tågeforlygte.

Såfremt en tågeforlygte forefindes, skal tågebaglygten kunne slukkes uafhængigt af tågeforlygten.

Tågebaglygten(lygterne) forbliver tændt, indtil positionslygterne/baglygterne slukkes; derefter skal tågebaglygten(lygterne) være afbrudt, indtil den (de) forsætligt tændes igen.

6.11.7.   Tilslutningskontrolanordning

Obligatorisk. Ravgul, ikke-blinkende kontrollampe.

6.11.8.   Andre forskrifter

Ingen.

6.12.   Siderefleksanordninger, ikke trekantede

6.12.1.   Antal pr. side

En eller to.

6.12.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.12.3.   Placering

6.12.3.1.   På siden af køretøjet.

6.12.3.2.   I højden: mindst 300 mm og højst 900 mm over jorden.

6.12.3.3.   I længden: bør anbringes på en sådan måde, at det under normale forhold ikke kan afskærmes af førers eller passagerers tøj.

6.12.4.   Geometrisk synlighed

Vandrette β-vinkler = 30° fremad og bagud.

Lodrette α-vinkler = 15° over og under vandret.

Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.

6.12.5.   Retning

Refleksanordningernes referenceakse skal være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og udadrettet. De forreste refleksanordninger kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.13.   Kørelyslygte:

6.13.1.   Montering

Valgfri for motorcykler.

6.13.2.   Antal

En eller to af godkendt to af godkendt type, jf. FN-regulativ nr. 87 eller FN-regulativ nr. 148.

6.13.3.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.13.4.   Placering

6.13.4.1.   I bredden:

6.13.4.1.1.   En uafhængig kørelyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal kørelyslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne side om side, må kanten af lysfladen ikke være mere end 250 mm fra køretøjets midterplan i længderetningen.

6.13.4.1.2.   En kørelyslygte, som er indbygget i en anden forlygte (fjernlyslygte eller positionslygte), skal være monteret på en sådan måde, at kanten af den lysende flade ligger højst 250 mm fra køretøjets midterplan i længderetningen.

6.13.4.1.3.   To kørelyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

6.13.4.1.4.   Har køretøjet to kørelyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 420 mm.

6.13.4.1.5.   Den maksimale afstand finder ikke anvendelse, hvis kørelyslygterne:

| a) | er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med en anden forlygte eller |
| --- | --- |

a)

er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med en anden forlygte eller

| b) | er inden for den vinkelrette projektion af motorcyklens frontale silhuet på køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

b)

er inden for den vinkelrette projektion af motorcyklens frontale silhuet på køretøjets midterplan i længderetningen.

6.13.4.2.   I højden:

Mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.

6.13.4.3.   I længden:

foran på køretøjet.

6.13.5.   Geometrisk synlighed

| Vandret | : | 20° udad og 10° indad. |
| --- | --- | --- |
| Lodret | : | 10° opad og 10° nedad. |

Vandret

:

20° udad og 10° indad.

Lodret

:

10° opad og 10° nedad.

6.13.6.   Retning

Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.13.7.   Elektriske forbindelser

6.13.7.1.   Kørelyslygterne skal slukke automatisk, når nær- eller fjernlyslygterne tændes, undtagen når sidstnævnte benyttes til korte advarselsblink.

Baglygten skal være tændt, når kørelyslygten(erne) er tændt. Positionslygten (erne) og bagnummerpladebelysningsanordningen kan tændes enkeltvis eller sammen, når kørelyslygten(erne) er tændt.

6.13.7.2.   Hvis afstanden mellem forreste retningsviserblinklygte og kørelyslygten er lig med eller under 40 mm, kan den elektriske forbindelse af kørelyslygten i den pågældende side af køretøjet være udført således, at

| a) | den slukkes, eller |
| --- | --- |

a)

den slukkes, eller

| b) | dens lysintensitet nedsættes i hele den periode (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor den forreste retningsviserblinklygte er aktiveret. |
| --- | --- |

b)

dens lysintensitet nedsættes i hele den periode (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor den forreste retningsviserblinklygte er aktiveret.

6.13.7.3.   Hvis en retningsviserblinklygte er gensidigt indbygget med en kørelyslygte, skal den elektriske forbindelse af kørelyslygten i den pågældende side af køretøjet være således, at kørelyslygten slukkes i hele den periode (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor den forreste retningsviserblinklygte er aktiveret.

6.13.8.   Kontrolanordning

Tilslutningskontrolanordning, grøn, valgfri.

6.13.9.   Andre forskrifter

Kørelyssymbolet i ISO 2575: 2004 — Road vehicles. Symboler for betjeningsanordninger, kontrollamper og kontrolanordninger kan bruges til at meddele føreren, at kørelyslygten er tændt.

6.14.   Nødbremsesignal

6.14.1.   Montering

Valgfri.

Nødbremsesignalet skal afgives i form af samtidig aktivering af alle stoplygter eller retningsviserblinklygter monteret som beskrevet i punkt 6.14.7.

6.14.2.   Antal

Som foreskrevet i punkt 6.3.1 eller 6.4.1.

6.14.3.   Konfiguration

Som foreskrevet i punkt 6.3.2 eller 6.4.2.

6.14.4.   Placering

Som foreskrevet i punkt 6.3.3 eller 6.4.3.

6.14.5.   Geometrisk synlighed

Som foreskrevet i punkt 6.3.4 eller 6.4.4.

6.14.6.   Retning

Som foreskrevet i punkt 6.3.5 eller 6.4.5.

6.14.7.   Elektriske forbindelser

6.14.7.1.   Alle lygterne i nødbremsesignalet skal blinke i fase med en frekvens på 4,0 ±1,0 Hz.

6.14.7.1.1.   Hvis en af lygterne i nødbremsesignalet i bilens bagende imidlertid anvender lyskilder med glødetråd, skal frekvensen være 4,0 + 0,0/– 1,0 Hz.

6.14.7.2.   Nødbremsesignalet skal fungere uafhængigt af andre lygter.

6.14.7.3.   Nødbremsesignalet skal aktiveres og deaktiveres automatisk.

6.14.7.3.1.   Nødbremsesignalet må kun blive aktiveret, når køretøjets hastighed er over 50 km/h, og bremsesystemet afgiver det nødbremsesignal, der er defineret i FN-regulativ nr. 78.

6.14.7.3.2.   Nødbremsesignalet skal deaktiveres automatisk, hvis nødbremselogiksignalet, som defineret i FN-regulativ nr. 78, ikke længere afgives, eller hvis havariblinket aktiveres.

6.14.8.   Kontrolanordning

Valgfri.

6.14.9.   Andre forskrifter

Ingen.

6.15.   Udvendig omgivelsesbelysning

6.15.1.   Montering

Valgfri for motorcykler.

6.15.2.   Antal

En eller to. Dog tillades yderligere udvendig omgivelsesbelysning af fodhvilere. Hver fodhviler må kun belyses af én lygte.

6.15.3.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter; dog finder forskrifterne i punkt 6.15.9.3 anvendelse.

6.15.4.   Placering

Ingen særlige forskrifter.

6.15.5.   Geometrisk synlighed

Ingen særlige forskrifter.

6.15.6.   Retning

Ingen særlige forskrifter.

6.15.7.   Elektriske forbindelser

Ingen særlige forskrifter.

6.15.8.   Kontrolanordning

Ingen særlige forskrifter.

6.15.9.   Andre forskrifter

6.15.9.1.   Den udvendige omgivelsesbelysning må ikke aktiveres, medmindre køretøjet holder stiller og en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:

| a) | den anordning, der starter og/eller slukker motoren (fremdriftssystemet), er stillet således, at motoren (fremdriftssystemet) er i drift eller |
| --- | --- |

a)

den anordning, der starter og/eller slukker motoren (fremdriftssystemet), er stillet således, at motoren (fremdriftssystemet) er i drift eller

| b) | et opbevaringsrum er åbent. |
| --- | --- |

b)

et opbevaringsrum er åbent.

Bestemmelserne i punkt 5.9 skal være opfyldt i alle faste anvendelsespositioner.

6.15.9.2.   Det er tilladt, at godkendte lygter, der udsender hvidt lys, med undtagelse af nærlyslygter og kørelys, aktiveres som omgivelsesbelysning. De kan også aktiveres sammen med udvendige omgivelsesbelysningslygter, hvorved betingelserne i punkt 5.10 og 5.11 ovenfor ikke finder anvendelse.

6.15.9.3.   Den tekniske tjeneste skal over for den typegodkendende myndighed gennem en visuel prøvning godtgøre, at omgivelsesbelysningens overflade ikke er direkte synlig, når den betragtes af en person, som bevæger sig i yderkanten af et område i et tværplan 10 m fra køretøjets forende, et tværplan 10 m fra køretøjets bagende, og i to langsgående planer 10 m fra hver siden af køretøjet. Disse fire planer strækker sig 1-3 m over og vinkelret på jorden som vist i bilag 7.

Ud over de i punkt 5.4 beskrevne betingelser skal de ovenfor beskrevne forskrifter efterprøves på følgende køretøjsbetingelser:

| Støtte | : | På et side- eller centralstøtteben og begge dele, hvis det er relevant |
| --- | --- | --- |
| Styring | : | Ligeud og låst i hver tilgængelige position |

Støtte

:

På et side- eller centralstøtteben og begge dele, hvis det er relevant

Styring

:

Ligeud og låst i hver tilgængelige position

På anmodning af ansøgeren og med den tekniske tjenestes accept kan denne forskrift efterprøves gennem en tegning eller simulering.

7.   ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPEN ELLER MONTERINGEN AF DENS LYGTER OG LYSSIGNALER

7.1.   Enhver ændring af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignalanordninger eller af den ovenfor i punkt 3.2.2 nævnte liste skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt den pågældende køretøjstype. Den typegodkendende myndighed kan da enten:

7.1.1.   anse det for usandsynligt, at ændringen vil få en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller

7.1.2.   anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne.

7.2.   Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor.

7.3.   Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

8.1.   Motorcykler, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor.

8.2.   De i bilag 5 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

8.3.   Den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af en sådan efterprøvning er én gang årligt.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

9.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 8 foreskrevne kontrol.

9.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen ophører fuldstændigt med at producere en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   OVERGANGSBESTEMMELSER

11.1.   Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 10 til ændringsserie 01 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 10 til ændringsserie 01.

11.2.   Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 11.1 ovenfor, meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignalanordninger opfylder kravene i supplement 10 til ændringsserie 01 til dette regulativ.

11.3.   Foreliggende godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før den i punkt 11.2 ovenfor nævnte dato, er fortsat gyldige. For så vidt angår køretøjer, der er indregistreret første gang senere end 84 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen i punkt 11.1 ovenfor, kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler ikke opfylder kravene i supplement 10 til ændringsserie 01 til dette regulativ.

11.4.   Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.

11.5.   Fra 48 måneder efter den dato, der er nævnt i punkt 11.4 ovenfor, meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelse, hvis køretøjstypen for så vidt angår antallet af og monteringen af lygter og lyssignalanordninger opfylder kravene i ændringsserie 02 til dette regulativ.

11.6.   Foreliggende godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før den i punkt 11.5 ovenfor nævnte dato, er fortsat gyldige.

12.   Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de typegodkendende myndigheder

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers Generalsekretær navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af typegodkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.

---

(1)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, afsnit 2 — http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

2

(3)  Indtil 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 10 til ændringsserie 01 kan betjeningen dog være manuel uden brug af værktøj. I sådanne tilfælde skal fabrikanten i køretøjets instruktionsbog levere instrukser om en sådan manuel indstilling af forlygtens hældning.

3

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Udstedt af:

Myndighedens navn:

...

...

...

| Vedrørende (2): | Meddelelse af godkendelse |
| --- | --- |
| | Udvidelse af godkendelse |
| | Nægtelse af godkendelse |
| | Inddragelse af godkendelse |
| | Endeligt ophør af produktionen |

Vedrørende (2):

Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

for en køretøjstype i kategori L3 hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger i henhold til FN-regulativ nr. 53.

Godkendelse nr. ...

Udvidelse nr. ...

| 1. | Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse: ... |
| --- | --- |

1.

Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse: ...

| 2. | Fabrikantens navn for denne køretøjstype: ... |
| --- | --- |

2.

Fabrikantens navn for denne køretøjstype: ...

| 3. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ... |
| --- | --- |

4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

| 5. | Indleveret til godkendelse den: ... |
| --- | --- |

5.

Indleveret til godkendelse den: ...

| 6. | Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvning: ... |
| --- | --- |

6.

Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvning: ...

| 7. | Prøvningsrapportens dato: ... |
| --- | --- |

7.

Prøvningsrapportens dato: ...

| 8. | Prøvningsrapportens nummer: ... |
| --- | --- |

8.

Prøvningsrapportens nummer: ...

| 9. | Kortfattet beskrivelse: ...
  Lygter og lyssignaler på køretøjet: |
| --- | --- |

9.

Kortfattet beskrivelse: ...

Lygter og lyssignaler på køretøjet:

| 9.1. | Fjernlyslygter: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.1.

Fjernlyslygter: Ja/nej (2)

| 9.2. | Nærlyslygter: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.2.

Nærlyslygter: Ja/nej (2)

| 9.3. | Tågeforlygter: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.3.

Tågeforlygter: Ja/nej (2)

| 9.4. | — |
| --- | --- |

9.4.

—

| 9.5. | Retningsviserblinklygter: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.5.

Retningsviserblinklygter: Ja/nej (2)

| 9.6. | — |
| --- | --- |

9.6.

—

| 9.7. | Retningsviserblinklygter på siden: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.7.

Retningsviserblinklygter på siden: Ja/nej (2)

| 9.8. | Havariblink: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.8.

Havariblink: Ja/nej (2)

| 9.9. | Stoplygter: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.9.

Stoplygter: Ja/nej (2)

| 9.10. | Belysningsanordning for bagnummerplade: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.10.

Belysningsanordning for bagnummerplade: Ja/nej (2)

| 9.11. | Positionslygter fortil (side): Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.11.

Positionslygter fortil (side): Ja/nej (2)

| 9.12. | Positionslygter bagtil (side): Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.12.

Positionslygter bagtil (side): Ja/nej (2)

| 9.13. | Tågebaglygter: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.13.

Tågebaglygter: Ja/nej (2)

| 9.14. | — |
| --- | --- |

9.14.

—

| 9.15. | — |
| --- | --- |

9.15.

—

| 9.16. | Refleksanordninger bagtil, ikke-trekantede: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.16.

Refleksanordninger bagtil, ikke-trekantede: Ja/nej (2)

| 9.17. | — |
| --- | --- |

9.17.

—

| 9.18. | — |
| --- | --- |

9.18.

—

| 9.19. | Siderefleksanordninger, ikke-trekantede: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.19.

Siderefleksanordninger, ikke-trekantede: Ja/nej (2)

| 9.20. | Tilsvarende lygter: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.20.

Tilsvarende lygter: Ja/nej (2)

| 9.21. | Nødbremsesignal: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.21.

Nødbremsesignal: Ja/nej (2)

| 9.22. | Udvendig omgivelsesbelysning: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.22.

Udvendig omgivelsesbelysning: Ja/nej (2)

| 10. | Eventuelle bemærkninger: ... |
| --- | --- |

10.

Eventuelle bemærkninger: ...

| 11. | Masse som angivet af fabrikanten (3) |
| --- | --- |

11.

Masse som angivet af fabrikanten (3)

| 11.1. | Masse i køreklar stand:
  Samlet masse: ... kg
  Masse på forhjulet: ... kg
  Masse på baghjulet: ... kg |
| --- | --- |

11.1.

Masse i køreklar stand:

Samlet masse: ... kg

Masse på forhjulet: ... kg

Masse på baghjulet: ... kg

| 11.2. | Bruttomasse:
  Samlet masse: ... kg
  Masse på forhjulet: ... kg
  Masse på baghjulet: ... kg |
| --- | --- |

11.2.

Bruttomasse:

Samlet masse: ... kg

Masse på forhjulet: ... kg

Masse på baghjulet: ... kg

| 12. | Godkendelsesmærkets placering: ... |
| --- | --- |

12.

Godkendelsesmærkets placering: ...

| 13. | Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: |
| --- | --- |

13.

Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse:

| 14. | Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2): |
| --- | --- |

14.

Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2):

| 15. | Sted: ... |
| --- | --- |

15.

Sted: ...

| 16. | Dato: ... |
| --- | --- |

16.

Dato: ...

| 17. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

17.

Underskrift: ...

| 18. | Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, er vedlagt denne meddelelse og kan udleveres på begæring: |
| --- | --- |

18.

Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, er vedlagt denne meddelelse og kan udleveres på begæring:

---

(1)  Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).

(2)  Det ikke gældende overstreges.

(3)  Disse afsnit skal kun udfyldes, hvis prøvningen i henhold til punkt i dette regulativ 6.2.5.4. udføres.

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

Model A

(se regulativets punkt 4.4)

Image 2

a = min. 8 mm

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motorcykel, viser, at køretøjstypen hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til FN-regulativ nr. 53 som ændret ved ændringsserie 01. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til forskrifterne i FN-regulativ nr. 53.

Model B

(se regulativets punkt 4.5.)

Image 3

a = min. 8 mm

Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påført en motorcykel, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til FN-regulativ nr. 53 og 78 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at FN-regulativ 53 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 01, og at FN-regulativ nr. 78 allerede omfattede ændringsserie 02.

---

(1)  Det andet nummer er kun givet som eksempel.

---

BILAG 3

LYGTEFLADE, REFERENCEAKSE OG -CENTRUM SAMT VINKLER FOR GEOMETRISK SYNLIGHED

Image 4

Symbolforklaring

| 1. | Lysflade |
| --- | --- |

1.

| 2. | Referenceakse |
| --- | --- |

2.

| 3. | Referencecentrum |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vinkel for geometrisk synlighed |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lysemitterende flade |
| --- | --- |

5.

| 6. | Synlig overflade baseret på lysfladen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Synlig overflade baseret på den lysemitterende flade |
| --- | --- |

7.

| 8. | Retning for synlighed |
| --- | --- |

8.

Bemærk:Uanset tegningen anses den synlige overflade for at tangere den lysemitterende flade.

Lysflade sammenlignet med lysemitterende flade

(Se punkt 2.8 og 2.9 i dette regulativ)

Skitse A

Image 5

Skitse B

Image 6

| | Lysflade | Lysemitterende flade |
| --- | --- | --- |
| Kanterne er | a og b | c og d |

Lysflade

Lysemitterende flade

Kanterne er

a og b

c og d

---

BILAG 4

SYNLIGHED AF RØDT LYS FREMAD OG SYNLIGHED AF HVIDT LYS BAGUD

(Se punkt 5.9 i dette regulativ)

Image 7

Image 8

---

BILAG 5

KONTROL MED PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   Prøvninger

1.1.   Lygternes placering

Placeringen af lygterne som specificeret i punkt 6 i dette regulativ skal kontrolleres i overensstemmelse med de almindelige krav i punkt 5 i dette regulativ. De målte afstande skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte.

1.2.   Lygternes synlighed

1.2.1.   Vinklerne for geometrisk synlighed kontrolleres i forhold til forskrifterne i punkt 2.13 i FN-regulativ nr. 48. De målte vinkler skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte. Dog kan der være en tolerance svarende til den variation på ± 3°, som er tilladt i punkt 5.3 i dette regulativ for montering af lyssignalanordninger.

1.2.2.   Synlighed af rødt lys fremad og af hvidt lys bagud kontrolleres efter dette regulativs punkt 5.9.

1.3.   Indstilling af nærlyslygter

1.3.1.   Oprindelig indstilling af faldet

(Den oprindelige indstilling af nærlysets fald kontrolleres ved afskæringen efter forskrifterne i punkt 6.2.5 i dette regulativ).

1.4.   Elektriske forbindelser og kontrolanordninger

De elektriske forbindelser kontrolleres ved, at samtlige lygter, der forsynes med strøm fra motorcyklens elektriske system, tændes.

Lygternes og kontrolanordningernes funktion skal være i overensstemmelse med forskrifterne i regulativets punkt 5.10-5.12 og med de særlige forskrifter for den enkelte lygte.

1.5.   Lysstyrke

1.5.1.   Fjernlyslygter

Fjernlyslygternes samlede lysstyrke skal være således, at kravet i afsnit 6.1.9 i dette regulativ er opfyldt.

1.6.   Lygternes montering, antal, farve og eventuelle kategori kontrolleres ved visuel inspektion af lygterne og disses mærkning. Disse skal være således, at forskrifterne i punkt 5.13 i dette regulativ og de særlige forskrifter for de enkelte lygter er opfyldt.

---

BILAG 6

FORKLARING AF »HORISONTALT FALD«, »KRÆNGNINGSVINKEL« OG VINKLEN »Δ«

Image 9

---

BILAG 7

OBSERVATIONSOMRÅDE I RETNING AF OMGIVELSESBELYSNINGENS SYNLIGE OVERFLADE

Observationszoner

Denne tegning viser zonen fra den ene side — de øvrige zoner er forfra, bagfra og køretøjets anden side

Image 10

Afgrænsning af zonerne

Image 11

---

| 15.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 9/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 9/46

---

FN-regulativ nr. 74 — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L1 for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger [2020/32]

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 11 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 15. oktober 2019

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

1.   Anvendelsesområde

2.   Definitioner

3.   Ansøgning om godkendelse

4.   Godkendelse

5.   Generelle specifikationer

6.   Særlige forskrifter

7.   Indregistrering af køretøjer

8.   Produktionens overensstemmelse

9.   Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse

10.   Ændring og udvidelse af godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger

11.   Endeligt ophør af produktionen

12.   Overgangsbestemmelser

13.   Navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndighed

Bilag

Bilag 1   — Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype (knallert) hvad angår monteringen af lygter og lyssignalanordninger i henhold til regulativ nr. 74

Bilag 2   — Udformning af godkendelsesmærker

Bilag 3   — Lygteflade, referenceakse og -centrum samt vinkler for geometrisk synlighed

Bilag 4   — Synlighed af rødt lys fremad og synlighed af hvidt lys bagud

Bilag 5   — Kontrol med produktionens overensstemmelse.

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse L1
   (1) for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger.

1

1

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ finder definitionerne i den seneste ændringsserie til FN-regulativ nr. 48, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse anvendelse, medmindre andet er fastsat i dette regulativ.

| 2.1. | »køretøjstype«: en klasse køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom: |
| --- | --- |

2.1.

»køretøjstype«: en klasse køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

| 2.1.1. | køretøjets dimensioner og ydre form |
| --- | --- |

2.1.1.

køretøjets dimensioner og ydre form

| 2.1.2. | lygternes/lyssignalernes antal og placering |
| --- | --- |

2.1.2.

lygternes/lyssignalernes antal og placering

| 2.1.3. | følgende betragtes ikke som »andre køretøjstyper«: |
| --- | --- |

2.1.3.

følgende betragtes ikke som »andre køretøjstyper«:

| 2.1.3.1. | køretøjer, som frembyder forskelle i den i punkt 2.1.1. og 2.1.2. ovenfor nævnte forstand, men som ikke er forskellige for så vidt angår art, antal, placering og geometriske synlighedsvinkler af lygter og lyssignaler, som foreskrives for den pågældende køretøjstype |
| --- | --- |

2.1.3.1.

køretøjer, som frembyder forskelle i den i punkt 2.1.1. og 2.1.2. ovenfor nævnte forstand, men som ikke er forskellige for så vidt angår art, antal, placering og geometriske synlighedsvinkler af lygter og lyssignaler, som foreskrives for den pågældende køretøjstype

| 2.1.3.2. | køretøjer, hvorpå lygter, som er godkendt i henhold til en af de regulativer, som er vedføjet overenskomsten af 1958, eller lygter, der er tilladt i det land, hvor køretøjerne er registreret, er monteret eller mangler, hvor deres montering er fakultativ |
| --- | --- |

2.1.3.2.

køretøjer, hvorpå lygter, som er godkendt i henhold til en af de regulativer, som er vedføjet overenskomsten af 1958, eller lygter, der er tilladt i det land, hvor køretøjerne er registreret, er monteret eller mangler, hvor deres montering er fakultativ

| 2.2. | »ulastet køretøj«: et køretøj uden fører, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, og værktøj, der normalt medføres |
| --- | --- |

2.2.

»ulastet køretøj«: et køretøj uden fører, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, og værktøj, der normalt medføres

| 2.3. | »lygte«: en anordning, der har til formål at belyse vejbanen eller at afgive et lyssignal til andre trafikanter. Også nummerpladelygter og refleksanordninger betragtes som lygter |
| --- | --- |

2.3.

»lygte«: en anordning, der har til formål at belyse vejbanen eller at afgive et lyssignal til andre trafikanter. Også nummerpladelygter og refleksanordninger betragtes som lygter

| 2.3.1. | »tilsvarende lygter«: lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køretøjet er indregistreret sådanne lygter kan have andre egenskaber end de lygter, køretøjet er udstyret med ved godkendelsen, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ |
| --- | --- |

2.3.1.

»tilsvarende lygter«: lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køretøjet er indregistreret sådanne lygter kan have andre egenskaber end de lygter, køretøjet er udstyret med ved godkendelsen, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ

| 2.3.2. | »uafhængige lygter«: anordninger med særskilte lysflader, særskilte lyskilder og særskilte lygtehuse |
| --- | --- |

2.3.2.

»uafhængige lygter«: anordninger med særskilte lysflader, særskilte lyskilder og særskilte lygtehuse

| 2.3.3. | »sammenbyggede lygter«: anordninger med særskilte lysflader og særskilte lyskilder, men fælles lygtehus |
| --- | --- |

2.3.3.

»sammenbyggede lygter«: anordninger med særskilte lysflader og særskilte lyskilder, men fælles lygtehus

| 2.3.4. | »kombinerede lygter«: anordninger med særskilte lysflader, men fælles lyskilde og fælles lygtehus |
| --- | --- |

2.3.4.

»kombinerede lygter«: anordninger med særskilte lysflader, men fælles lyskilde og fælles lygtehus

| 2.3.5. | »lygter, som er indbygget i hinanden«: anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, hvis funktionsbetingelser er forskellige (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles lysflader og fælles lygtehus |
| --- | --- |

2.3.5.

»lygter, som er indbygget i hinanden«: anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, hvis funktionsbetingelser er forskellige (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles lysflader og fælles lygtehus

| 2.3.6. | »positionslygte«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra |
| --- | --- |

2.3.6.

»positionslygte«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra

| 2.3.7. | »refleksanordning«: en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren
  reflekterende nummerplader er ikke en refleksanordning i den i dette regulativ anvendte forstand |
| --- | --- |

2.3.7.

»refleksanordning«: en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren

reflekterende nummerplader er ikke en refleksanordning i den i dette regulativ anvendte forstand

| 2.3.8. | »retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre
  en retningsviserblinklygte kan også anvendes ifølge bestemmelserne i FN-regulativ nr. 97 |
| --- | --- |

2.3.8.

»retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre

en retningsviserblinklygte kan også anvendes ifølge bestemmelserne i FN-regulativ nr. 97

| 2.3.9. | »baglygte«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra |
| --- | --- |

2.3.9.

»baglygte«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra

| 2.4. | »lysemitterende flade« på en »belysningsanordning«, en »lyssignalanordning« eller en refleksanordning: hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale eller en del af den, som anført på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse, jf. bilag 3 |
| --- | --- |

2.4.

»lysemitterende flade« på en »belysningsanordning«, en »lyssignalanordning« eller en refleksanordning: hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale eller en del af den, som anført på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse, jf. bilag 3

| 2.5. | »lysflade« (se bilag 3) |
| --- | --- |

2.5.

»lysflade« (se bilag 3)

| 2.5.1. | »en belysningsanordnings lysflade« (fjernlyslygte og nærlyslygte): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog »projektionsglassets« projektion. Har belysningsanordningen ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.5.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning
  Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen |
| --- | --- |

2.5.1.

»en belysningsanordnings lysflade« (fjernlyslygte og nærlyslygte): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog »projektionsglassets« projektion. Har belysningsanordningen ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.5.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning

Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen

| 2.5.2. | »lyssignalanordningers, dog ikke refleksanordningers, lysflade« (positionslygte fortil, retningsviserblinklygte, stoplygte og baglygte): lygtens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %. Til bestemmelse af lysfladens grænser forneden, foroven og til siden benyttes kun skærme med vandrette eller lodrette kanter |
| --- | --- |

2.5.2.

»lyssignalanordningers, dog ikke refleksanordningers, lysflade« (positionslygte fortil, retningsviserblinklygte, stoplygte og baglygte): lygtens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %. Til bestemmelse af lysfladens grænser forneden, foroven og til siden benyttes kun skærme med vandrette eller lodrette kanter

| 2.5.3. | »refleksanordningers lysflade« (punkt 2.3.7): refleksanordningens retvinklede projektion på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer |
| --- | --- |

2.5.3.

»refleksanordningers lysflade« (punkt 2.3.7): refleksanordningens retvinklede projektion på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer

| 2.6. | »synlig overflade« i en bestemt iagttagelsesretning efter fabrikantens eller dennes behørigt bemyndigede repræsentants valg:
  grænsen for den lysflade, der projiceres på lygteglassets overflade (a-b), eller den lysemitterende flade (c-d), i et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt (jf. bilag 3 til dette regulativ) |
| --- | --- |

2.6.

»synlig overflade« i en bestemt iagttagelsesretning efter fabrikantens eller dennes behørigt bemyndigede repræsentants valg:

grænsen for den lysflade, der projiceres på lygteglassets overflade (a-b), eller den lysemitterende flade (c-d), i et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt (jf. bilag 3 til dette regulativ)

| 2.7. | »referencecentrum«: skæringspunktet mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade; referencecentret angives af lygtefabrikanten |
| --- | --- |

2.7.

»referencecentrum«: skæringspunktet mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade; referencecentret angives af lygtefabrikanten

| 2.8. | »vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β modsvarer længden; de lodrette α bredden. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.
  Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt
  Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se dette regulativs bilag 3). Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden), kan de fotometriske målinger af den monterede optisk enhed reduceres til 5° under vandret |
| --- | --- |

2.8.

»vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β modsvarer længden; de lodrette α bredden. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.

Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt

Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se dette regulativs bilag 3). Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden), kan de fotometriske målinger af den monterede optisk enhed reduceres til 5° under vandret

| 2.9. | »yderste kant«: på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet førerspejle, retningsviserblinklygter, positions- og baglygter samt refleksanordninger lades ude af betragtning |
| --- | --- |

2.9.

»yderste kant«: på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet førerspejle, retningsviserblinklygter, positions- og baglygter samt refleksanordninger lades ude af betragtning

| 2.10. | »total bredde«: afstanden mellem de to i punkt 2.9 definerede lodrette planer |
| --- | --- |

2.10.

»total bredde«: afstanden mellem de to i punkt 2.9 definerede lodrette planer

| 2.11. | »en enkeltlygte«: en anordning eller del af en anordning, som har én funktion og én synlig overflade i referenceaksens retning (jf. punkt 2.6 i dette regulativ) og en eller flere lyskilder.
  I forbindelse med montering på et køretøj betyder »enkeltlygte« også en kombination af to uafhængige eller sammenbyggede lygter med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, hvis de er monteret således, at lygternes synlige overflade projekteret i referenceaksens retning dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader i referenceaksens retning kan omskrives. Hvis godkendelse er påkrævet, godkendes disse lygter i så fald hver for sig som type »D«-lygter. Denne kombinationsmulighed omfatter ikke kørelyslygter og nærlyslygter |
| --- | --- |

2.11.

»en enkeltlygte«: en anordning eller del af en anordning, som har én funktion og én synlig overflade i referenceaksens retning (jf. punkt 2.6 i dette regulativ) og en eller flere lyskilder.

I forbindelse med montering på et køretøj betyder »enkeltlygte« også en kombination af to uafhængige eller sammenbyggede lygter med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, hvis de er monteret således, at lygternes synlige overflade projekteret i referenceaksens retning dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader i referenceaksens retning kan omskrives. Hvis godkendelse er påkrævet, godkendes disse lygter i så fald hver for sig som type »D«-lygter. Denne kombinationsmulighed omfatter ikke kørelyslygter og nærlyslygter

| 2.12. | »farven af det lys, som anordningen afgiver«: Definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og ændringsserien dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.12.

»farven af det lys, som anordningen afgiver«: Definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og ændringsserien dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 3.2. | Ansøgningen skal vedlægges nedennævnte dokumenter og oplysninger i tre eksemplarer: |
| --- | --- |

3.2.

Ansøgningen skal vedlægges nedennævnte dokumenter og oplysninger i tre eksemplarer:

| 3.2.1. | en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.1.1 og 2.1.2 ovenfor foreskrevne punkter; køretøjstypen skal angives. |
| --- | --- |

3.2.1.

en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.1.1 og 2.1.2 ovenfor foreskrevne punkter; køretøjstypen skal angives.

| 3.2.2. | en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet. Listen kan omfatte flere typer til hver funktion. Hver type skal være behørigt identificeret (nationalt eller internationalt godkendelsesmærke, hvis den er godkendt, fabrikantens navn osv.). Listen kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning »eller tilsvarende anordninger« |
| --- | --- |

3.2.2.

en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet. Listen kan omfatte flere typer til hver funktion. Hver type skal være behørigt identificeret (nationalt eller internationalt godkendelsesmærke, hvis den er godkendt, fabrikantens navn osv.). Listen kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning »eller tilsvarende anordninger«

| 3.2.3. | en tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningers placering på køretøjet |
| --- | --- |

3.2.3.

en tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningers placering på køretøjet

| 3.2.4. | tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 2.5.1 definerede lysflade, den i punkt 2.4 definerede lysemitterende flade, det i punkt 2.7 definerede referencecentrum, såfremt disse tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med dette regulativs forskrifter. Disse oplysninger er ikke nødvendige for så vidt angår bagnummerpladelygtens belysningsanordning. |
| --- | --- |

3.2.4.

tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 2.5.1 definerede lysflade, den i punkt 2.4 definerede lysemitterende flade, det i punkt 2.7 definerede referencecentrum, såfremt disse tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med dette regulativs forskrifter. Disse oplysninger er ikke nødvendige for så vidt angår bagnummerpladelygtens belysningsanordning.

| 3.2.5. | Ansøgningen skal indeholde en erklæring om den metode, der er benyttet til bestemmelse af den synlige overflade (jf. punkt 2.6). |
| --- | --- |

3.2.5.

Ansøgningen skal indeholde en erklæring om den metode, der er benyttet til bestemmelse af den synlige overflade (jf. punkt 2.6).

| 3.3. | Til den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvning, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt belysnings- og lyssignalgivningsudstyr, som foreskrevet i punkt 3.2.2 ovenfor, der er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt. |
| --- | --- |

3.3.

Til den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvning, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt belysnings- og lyssignalgivningsudstyr, som foreskrevet i punkt 3.2.2 ovenfor, der er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte anordninger, godkendes den pågældende køretøjstype. |
| --- | --- |

4.1.

Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte anordninger, godkendes den pågældende køretøjstype.

| 4.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 01 for regulativet, svarende til ændringsserie 01) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2 ovenfor omhandlede liste. |
| --- | --- |

4.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 01 for regulativet, svarende til ændringsserie 01) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2 ovenfor omhandlede liste.

| 4.3. | Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.

Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 4.4. | Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en køretøjstype, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende: |
| --- | --- |

4.4.

Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en køretøjstype, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

| 4.4.1. | en cirkel, der omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2) |
| --- | --- |

4.4.1.

en cirkel, der omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2

| 4.4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.5. | Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.6. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.6.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

| 4.8. | Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på udformning af godkendelsesmærket. |
| --- | --- |

4.8.

Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på udformning af godkendelsesmærket.

5.   GENERELLE SPECIFIKATIONER

| 5.1. | Lygter og lyssignalanordninger skal være monteret på en sådan måde, at de under normale brugsforhold og til trods for de vibrationer, som de kan blive udsat for, bevarer de egenskaber, som er foreskrevet i dette regulativ, og således at køretøjet kan opfylde forskrifterne i dette regulativ. Navnlig skal enhver utilsigtet fejlindstilling af lygterne være udelukket. |
| --- | --- |

5.1.

Lygter og lyssignalanordninger skal være monteret på en sådan måde, at de under normale brugsforhold og til trods for de vibrationer, som de kan blive udsat for, bevarer de egenskaber, som er foreskrevet i dette regulativ, og således at køretøjet kan opfylde forskrifterne i dette regulativ. Navnlig skal enhver utilsigtet fejlindstilling af lygterne være udelukket.

| 5.2. | Lygter til belysning skal være monteret således, at korrekt indstilling af deres retning let kan foretages. |
| --- | --- |

5.2.

Lygter til belysning skal være monteret således, at korrekt indstilling af deres retning let kan foretages.

| 5.3. | For alle lyssignalanordninger, også dem på sidepanelerne, skal referenceaksen efter lygtens montering på køretøjet være parallel med køretøjets standflade på vejbanen; siderefleksanordningers referenceakse skal desuden være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og for alle andre lyssignalers vedkommende parallel hermed.En tolerance på ± 3° er tilladt i hver retning. Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige iagttages. |
| --- | --- |

5.3.

For alle lyssignalanordninger, også dem på sidepanelerne, skal referenceaksen efter lygtens montering på køretøjet være parallel med køretøjets standflade på vejbanen; siderefleksanordningers referenceakse skal desuden være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og for alle andre lyssignalers vedkommende parallel hermed.En tolerance på ± 3° er tilladt i hver retning. Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige iagttages.

| 5.4. | Såfremt der ikke foreligger særlige anvisninger, skal lygternes højde- og retningsindstilling kontrolleres, mens køretøjet ulastet er anbragt på en plan og vandret overflade, idet køretøjets midterplan i længderetningen er lodret, og styret befinder sig i en stilling svarende til ligeudkørsel. |
| --- | --- |

5.4.

Såfremt der ikke foreligger særlige anvisninger, skal lygternes højde- og retningsindstilling kontrolleres, mens køretøjet ulastet er anbragt på en plan og vandret overflade, idet køretøjets midterplan i længderetningen er lodret, og styret befinder sig i en stilling svarende til ligeudkørsel.

| 5.5. | Foreligger der ikke særlige anvisninger: |
| --- | --- |

5.5.

Foreligger der ikke særlige anvisninger:

| 5.5.1. | monteres enkeltlygter/lyssignaler således, at deres referencecentrum ligger i køretøjets midterplan i længderetningen |
| --- | --- |

5.5.1.

monteres enkeltlygter/lyssignaler således, at deres referencecentrum ligger i køretøjets midterplan i længderetningen

| 5.5.2. | Lygter i samme lygtepar og med samme funktion skal: |
| --- | --- |

5.5.2.

Lygter i samme lygtepar og med samme funktion skal:

| 5.5.2.1. | være symmetrisk monteret i forhold til midterplanet i længderetningen |
| --- | --- |

5.5.2.1.

være symmetrisk monteret i forhold til midterplanet i længderetningen

| 5.5.2.2. | være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen |
| --- | --- |

5.5.2.2.

være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen

| 5.5.2.3. | opfylde samme forskrifter med hensyn til farve |
| --- | --- |

5.5.2.3.

opfylde samme forskrifter med hensyn til farve

| 5.5.2.4. | have identiske nominelle fotometriske specifikationer og |
| --- | --- |

5.5.2.4.

have identiske nominelle fotometriske specifikationer og

| 5.5.2.5. | tændes og slukkes samtidigt. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

tændes og slukkes samtidigt.

| 5.6. | Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter for de enkelte lygter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle andre forskrifter er opfyldt. |
| --- | --- |

5.6.

Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter for de enkelte lygter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle andre forskrifter er opfyldt.

| 5.7. | Den største højde over jorden måles fra det højeste punkt af den synlige overflade i referenceaksens retning, og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt. Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra det nederste punkt i det optiske systems faktiske åbning (f.eks. reflektoren, lygteglasset eller projektionsglasset), uanset om den benyttes.
  Er det åbenbart, at (største og mindste) højde over jorden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.
  Når der refereres til afstanden mellem lygterne, bestemmes placeringen i bredden, ud fra de inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning.
  Er det åbenbart, at placeringen i bredden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt. |
| --- | --- |

5.7.

Den største højde over jorden måles fra det højeste punkt af den synlige overflade i referenceaksens retning, og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt. Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra det nederste punkt i det optiske systems faktiske åbning (f.eks. reflektoren, lygteglasset eller projektionsglasset), uanset om den benyttes.

Er det åbenbart, at (største og mindste) højde over jorden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.

Når der refereres til afstanden mellem lygterne, bestemmes placeringen i bredden, ud fra de inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning.

Er det åbenbart, at placeringen i bredden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.

| 5.8. | Medmindre der foreligger særlige anvisninger, må blinklygter kun benyttes til retningsviserlygter og havariblink. |
| --- | --- |

5.8.

Medmindre der foreligger særlige anvisninger, må blinklygter kun benyttes til retningsviserlygter og havariblink.

| 5.9. | Intet rødt lys må være synligt fremad, og intet hvidt lys må være synligt bagud. Opfyldelsen af dette krav kontrolleres som følger (se tegningen i bilag 4): |
| --- | --- |

5.9.

Intet rødt lys må være synligt fremad, og intet hvidt lys må være synligt bagud. Opfyldelsen af dette krav kontrolleres som følger (se tegningen i bilag 4):

| 5.9.1. | Synlighed af rødt lys fremad: en rød lygte må ikke kunne ses direkte af en iagttager placeret inden for zone 1 i et tværplan 25 m foran køretøjet. |
| --- | --- |

5.9.1.

Synlighed af rødt lys fremad: en rød lygte må ikke kunne ses direkte af en iagttager placeret inden for zone 1 i et tværplan 25 m foran køretøjet.

| 5.9.2. | Synlighed af hvidt lys bagud: en hvid lygte må ikke kunne ses direkte af en iagttager placeret inden for zone 2 af et tværplan 25 m bag køretøjet. |
| --- | --- |

5.9.2.

Synlighed af hvidt lys bagud: en hvid lygte må ikke kunne ses direkte af en iagttager placeret inden for zone 2 af et tværplan 25 m bag køretøjet.

| 5.9.3. | I deres respektive planer er iagttagelseszone 1 og 2 begrænset: |
| --- | --- |

5.9.3.

I deres respektive planer er iagttagelseszone 1 og 2 begrænset:

| 5.9.3.1. | i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,20 m over jorden |
| --- | --- |

5.9.3.1.

i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,20 m over jorden

| 5.9.3.2. | i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan. |
| --- | --- |

5.9.3.2.

i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan.

| 5.10. | De elektriske forbindelser skal være således udført, at positionslygten, eller hvis positionslygte ikke findes, nærlyslygte, baglygte og eventuel bageste nummerpladebelysning kun kan tændes eller slukket samlet, medmindre andet er specificeret. |
| --- | --- |

5.10.

De elektriske forbindelser skal være således udført, at positionslygten, eller hvis positionslygte ikke findes, nærlyslygte, baglygte og eventuel bageste nummerpladebelysning kun kan tændes eller slukket samlet, medmindre andet er specificeret.

| 5.11. | Medmindre der foreligger særlige anvisninger, skal de elektriske forbindelser være således udført, at fjernlys og nærlys kun kan tændes, hvis de i punkt 5.10 anførte lygter ligeledes er tændt. Dette gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys med korte intervaller. |
| --- | --- |

5.11.

Medmindre der foreligger særlige anvisninger, skal de elektriske forbindelser være således udført, at fjernlys og nærlys kun kan tændes, hvis de i punkt 5.10 anførte lygter ligeledes er tændt. Dette gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys med korte intervaller.

| 5.11.1. | Forlygten skal automatisk være tændt, når motoren kører. |
| --- | --- |

5.11.1.

Forlygten skal automatisk være tændt, når motoren kører.

| 5.12. | Kontrollamper |
| --- | --- |

5.12.

Kontrollamper

| 5.12.1. | Hver enkelt kontrollampe skal være let synlig for føreren i dennes normale kørestilling. |
| --- | --- |

5.12.1.

Hver enkelt kontrollampe skal være let synlig for føreren i dennes normale kørestilling.

| 5.12.2. | Er der i dette regulativ foreskrevet en tilslutningskontrol, kan denne erstattes af en funktionskontrol. |
| --- | --- |

5.12.2.

Er der i dette regulativ foreskrevet en tilslutningskontrol, kan denne erstattes af en funktionskontrol.

| 5.13. | Lygternes farver (3)

  Farven på de lygter, der omhandles i dette regulativ, skal være som følger:







  Fjernlyslygte | : | hvidt |
| --- | --- | --- | --- |
| Nærlyslygte | : | hvidt |
| Positionslygte | : | hvidt |
| Refleksanordning fortil, ikke-trekantet | : | hvidt |
| Siderefleksanordning, ikke-trekantet | : | ravgult fortil ravgult eller rødt bagti l |
| Pedalreflekser | : | ravgult |
| Bageste refleksanordning, ikke-trekantet | : | rødt |
| Retningsviserblinklygte | : | ravgult |
| Stoplygte | : | rødt |
| Baglygte | : | rødt |
| Bagnummerpladelygte | : | hvidt |
| Havariblink | : | ravgult |

5.13.

Lygternes farver (3

Farven på de lygter, der omhandles i dette regulativ, skal være som følger:

Fjernlyslygte

:

hvidt

Nærlyslygte

:

hvidt

Positionslygte

:

hvidt

Refleksanordning fortil, ikke-trekantet

:

hvidt

Siderefleksanordning, ikke-trekantet

:

ravgult eller rødt bagti l

Pedalreflekser

:

ravgult

Bageste refleksanordning, ikke-trekantet

:

rødt

Retningsviserblinklygte

:

ravgult

Stoplygte

:

rødt

Baglygte

:

rødt

Bagnummerpladelygte

:

hvidt

Havariblink

:

ravgult

| 5.14. | Alle køretøjer, der indleveres til godkendelse i henhold til dette regulativ skal være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger: |
| --- | --- |

5.14.

Alle køretøjer, der indleveres til godkendelse i henhold til dette regulativ skal være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger:

| 5.14.1. | nærlyslygte (punkt 6.2) |
| --- | --- |

5.14.1.

nærlyslygte (punkt 6.2)

| 5.14.2. | baglygte (punkt 6.10) |
| --- | --- |

5.14.2.

baglygte (punkt 6.10)

| 5.14.3. | siderefleksanordninger, ikke trekantede (punkt 6.5) |
| --- | --- |

5.14.3.

siderefleksanordninger, ikke trekantede (punkt 6.5)

| 5.14.4. | refleksanordning bagtil, ikke trekantet (punkt 6.7) |
| --- | --- |

5.14.4.

refleksanordning bagtil, ikke trekantet (punkt 6.7)

| 5.14.5. | pedalreflekser (punkt 6.6), kun for knallerter med pedaler |
| --- | --- |

5.14.5.

pedalreflekser (punkt 6.6), kun for knallerter med pedaler

| 5.14.6. | stoplygte (punkt 6.9) |
| --- | --- |

5.14.6.

stoplygte (punkt 6.9)

| 5.14.7. | bagnummerpladebelysningsanordning, hvor bagnummerplade kræves (punkt 6.11). |
| --- | --- |

5.14.7.

bagnummerpladebelysningsanordning, hvor bagnummerplade kræves (punkt 6.11).

| 5.15. | Køretøjet kan desuden være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger: |
| --- | --- |

5.15.

Køretøjet kan desuden være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger:

| 5.15.1. | fjernlyslygte (punkt 6.1) |
| --- | --- |

5.15.1.

fjernlyslygte (punkt 6.1)

| 5.15.2. | positionslygte (punkt 6.3) |
| --- | --- |

5.15.2.

positionslygte (punkt 6.3)

| 5.15.3. | refleksanordning fortil, ikke trekantet (punkt 6.4) |
| --- | --- |

5.15.3.

refleksanordning fortil, ikke trekantet (punkt 6.4)

| 5.15.4. | retningsviserblinklygter (punkt 6.8) |
| --- | --- |

5.15.4.

retningsviserblinklygter (punkt 6.8)

| 5.15.5. | havariblink (punkt 6.12) |
| --- | --- |

5.15.5.

havariblink (punkt 6.12)

| 5.16. | Montering af de lygter og lyssignalanordninger, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 ovenfor, skal udføres i overensstemmelse med de relevante forskrifter i punkt 6 i dette regulativ. |
| --- | --- |

5.16.

Montering af de lygter og lyssignalanordninger, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 ovenfor, skal udføres i overensstemmelse med de relevante forskrifter i punkt 6 i dette regulativ.

| 5.17. | Montering af andre lygter og lyssignalanordninger end dem, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 er ikke tilladt med undtagelse af passende belysningsanordning for bagnummerpladen, hvis en sådan findes, og belysning heraf er påkrævet. |
| --- | --- |

5.17.

Montering af andre lygter og lyssignalanordninger end dem, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 er ikke tilladt med undtagelse af passende belysningsanordning for bagnummerpladen, hvis en sådan findes, og belysning heraf er påkrævet.

| 5.18. | De i punkt 5.16 og 5.17 nævnte lygter og lyssignalanordninger, som er godkendt til motorcykler, er også tilladt til knallerter. |
| --- | --- |

5.18.

De i punkt 5.16 og 5.17 nævnte lygter og lyssignalanordninger, som er godkendt til motorcykler, er også tilladt til knallerter.

| 5.19. | En type anordning, som er godkendt i henhold til eventuelle forudgående ændringsserier til FN-regulativ nr. 148 og/eller nr. 149 og/eller nr. 150, anses for at svare til en type, der er godkendt i henhold til den seneste ændringsserie til det relevante FN-regulativ nr. 148 og/eller nr. 149 og/eller nr. 150, når de ændrede indekser (defineret i FN-regulativ nr. 48) vedrørende hver enkelt lygte(funktion) ikke afviger fra hinanden. I dette tilfælde kan en sådan anordning monteres på det køretøj, der skal typegodkendes, uden nogen opdatering af anordningens typegodkendelsesdokumenter og mærkning. |
| --- | --- |

5.19.

En type anordning, som er godkendt i henhold til eventuelle forudgående ændringsserier til FN-regulativ nr. 148 og/eller nr. 149 og/eller nr. 150, anses for at svare til en type, der er godkendt i henhold til den seneste ændringsserie til det relevante FN-regulativ nr. 148 og/eller nr. 149 og/eller nr. 150, når de ændrede indekser (defineret i FN-regulativ nr. 48) vedrørende hver enkelt lygte(funktion) ikke afviger fra hinanden. I dette tilfælde kan en sådan anordning monteres på det køretøj, der skal typegodkendes, uden nogen opdatering af anordningens typegodkendelsesdokumenter og mærkning.

6.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

| 6.1. | Fjernlyslygte |
| --- | --- |

6.1.

Fjernlyslygte

| 6.1.1. | Nummer
  En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:






  a) | FN-regulativ nr. 113 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Nummer

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

a)

FN-regulativ nr. 113

| b) | klasse A eller B i FN-regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

klasse A eller B i FN-regulativ nr. 112

| c) | FN-regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

FN-regulativ nr. 1

| d) | FN-regulativ nr. 57 |
| --- | --- |

d)

FN-regulativ nr. 57

| e) | FN-regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

e)

FN-regulativ nr. 72

| f) | FN-regulativ nr. 76 |
| --- | --- |

f)

FN-regulativ nr. 76

| g) | Klasse A, B, BS, CS, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149. |
| --- | --- |

g)

Klasse A, B, BS, CS, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149.

| 6.1.2. | Konfiguration
  Ingen særlige forskrifter. |
| --- | --- |

6.1.2.

Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

| 6.1.3. | Placering |
| --- | --- |

6.1.3.

Placering

| 6.1.3.1. | I bredden |
| --- | --- |

6.1.3.1.

I bredden

| 6.1.3.1.1. | En uafhængig fjernlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.1.3.1.1.

En uafhængig fjernlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.1.3.1.2. | En fjernlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig nærlyslygte eller en nærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af en fjernlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.1.3.1.2.

En fjernlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig nærlyslygte eller en nærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af en fjernlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.1.3.1.3. | To fjernlyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.1.3.1.3.

To fjernlyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.1.3.2. | I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader. |
| --- | --- |

6.1.3.2.

I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.

| 6.1.3.3. | For en uafhængig fjernlyslygte må afstanden fra kanten af dennes lysflade til nærlyslygtens lysflade højst være 200 mm. |
| --- | --- |

6.1.3.3.

For en uafhængig fjernlyslygte må afstanden fra kanten af dennes lysflade til nærlyslygtens lysflade højst være 200 mm.

| 6.1.3.4. | Har køretøjet to fjernlyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm. |
| --- | --- |

6.1.3.4.

Har køretøjet to fjernlyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm.

| 6.1.4. | Geometrisk synlighed
  Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse. |
| --- | --- |

6.1.4.

Geometrisk synlighed

Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse.

| 6.1.5. | Retning
  Fremadrettet. Lygten(-erne) kan være drejelig(-e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser. |
| --- | --- |

6.1.5.

Retning

Fremadrettet. Lygten(-erne) kan være drejelig(-e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

| 6.1.6. | Må ikke »kombineres« med andre lygter. |
| --- | --- |

6.1.6.

Må ikke »kombineres« med andre lygter.

| 6.1.7. | Elektriske forbindelser
  Nærlyset kan forblive tændt sammen med fjernlyset. |
| --- | --- |

6.1.7.

Elektriske forbindelser

Nærlyset kan forblive tændt sammen med fjernlyset.

| 6.1.8. | Tilslutningskontrolanordning
  Obligatorisk, ikke blinkende, blå signallampe. |
| --- | --- |

6.1.8.

Tilslutningskontrolanordning

Obligatorisk, ikke blinkende, blå signallampe.

| 6.2. | Nærlyslygte |
| --- | --- |

6.2.

Nærlyslygte

| 6.2.1. | Nummer
  En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:






  a) | FN-regulativ nr. 113 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

Nummer

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

a)

FN-regulativ nr. 113

| b) | klasse A eller B i FN-regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

klasse A eller B i FN-regulativ nr. 112

| c) | FN-regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

FN-regulativ nr. 1

| d) | FN-regulativ nr. 56 |
| --- | --- |

d)

FN-regulativ nr. 56

| e) | FN-regulativ nr. 57 |
| --- | --- |

e)

FN-regulativ nr. 57

| f) | FN-regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

f)

FN-regulativ nr. 72

| g) | FN-regulativ nr. 76 |
| --- | --- |

g)

FN-regulativ nr. 76

| h) | FN-regulativ nr. 82 |
| --- | --- |

h)

FN-regulativ nr. 82

| i) | Klasse A, AS (4), BS, CS, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149. |
| --- | --- |

i)

Klasse A, AS (4), BS, CS, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149.

4

| 6.2.2. | Konfiguration
  Ingen særlige forskrifter. |
| --- | --- |

6.2.2.

Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

| 6.2.3. | Placering |
| --- | --- |

6.2.3.

Placering

| 6.2.3.1. | I bredden |
| --- | --- |

6.2.3.1.

I bredden

| 6.2.3.1.1. | En uafhængig nærlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal nærlyslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.2.3.1.1.

En uafhængig nærlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal nærlyslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.2.3.1.2. | En nærlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig fjernlyslygte eller en fjernlyslygte, som er indbygget i en positionslygte ved siden af en nærlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.2.3.1.2.

En nærlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig fjernlyslygte eller en fjernlyslygte, som er indbygget i en positionslygte ved siden af en nærlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.2.3.1.3. | To nærlyslygter, af hvilke den ene eller begge kan være indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.2.3.1.3.

To nærlyslygter, af hvilke den ene eller begge kan være indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.2.3.2. | Højde: mindst 500 mm, højst 1 200 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.2.3.2.

Højde: mindst 500 mm, højst 1 200 mm over jorden.

| 6.2.3.3. | I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader. |
| --- | --- |

6.2.3.3.

I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.

| 6.2.3.4. | Har køretøjet to nærlyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm. |
| --- | --- |

6.2.3.4.

Har køretøjet to nærlyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm.

| 6.2.4. | Geometrisk synlighed
  Afgrænses af de i punkt 2.8 beskrevne vinkler α og β: | α = 15° opad og 10° nedad |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i punkt 2.8 beskrevne vinkler α og β:

α = 15° opad og 10° nedad

| | β = 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte |
| --- | --- |

β = 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte

| | β = 45° udad og 10° indad hvert lygtepar. |
| --- | --- |

β = 45° udad og 10° indad hvert lygtepar.

Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af forlygten må ikke skabe bivirkninger til gene for andre trafikanter.

| 6.2.5. | Retning
  Fremadrettet. Lygten(-erne) kan være drejelig(-e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser. |
| --- | --- |

6.2.5.

Retning

Fremadrettet. Lygten(-erne) kan være drejelig(-e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

| 6.2.6. | Må ikke »kombineres« med andre lygter. |
| --- | --- |

6.2.6.

Må ikke »kombineres« med andre lygter.

| 6.2.7. | Elektriske forbindelser
  Den betjeningsanordning, hvormed der skiftes til nærlys, skal slukke fjernlyslygten(-erne) samtidigt. |
| --- | --- |

6.2.7.

Elektriske forbindelser

Den betjeningsanordning, hvormed der skiftes til nærlys, skal slukke fjernlyslygten(-erne) samtidigt.

| 6.2.8. | Kontrolanordning
  Fakultativ tilslutningskontrol, grøn, ikke-blinkende. |
| --- | --- |

6.2.8.

Kontrolanordning

Fakultativ tilslutningskontrol, grøn, ikke-blinkende.

| 6.3. | Positionslygte |
| --- | --- |

6.3.

Positionslygte

| 6.3.1. | Nummer
  En eller to. |
| --- | --- |

6.3.1.

Nummer

En eller to.

| 6.3.2. | Konfiguration
  Ingen særlige forskrifter. |
| --- | --- |

6.3.2.

Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

| 6.3.3. | Placering |
| --- | --- |

6.3.3.

Placering

| 6.3.3.1. | I bredden: | En uafhængig positionslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske omkring køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- | --- |

6.3.3.1.

I bredden:

En uafhængig positionslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske omkring køretøjets midterplan i længderetningen.

| | Er en positionslygte og en anden forlygte indbygget i hinanden, skal positionslygtens referencecentrum være placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en anden forlygte ved siden af positionslygten, skal disse to lygters referencecentre dog være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

Er en positionslygte og en anden forlygte indbygget i hinanden, skal positionslygtens referencecentrum være placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en anden forlygte ved siden af positionslygten, skal disse to lygters referencecentre dog være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| | To positionslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

To positionslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.3.3.2. | I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.

| 6.3.3.3. | I længden: foran på køretøjet. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

I længden: foran på køretøjet.

| 6.3.4. | Geometrisk synlighed
  lodret vinkel:15° og opad og nedefter
  den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden.
  vandret vinkel:80° til venstre og til højre for en enkeltlygte
  den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar. |
| --- | --- |

6.3.4.

Geometrisk synlighed

lodret vinkel:15° og opad og nedefter

den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

vandret vinkel:80° til venstre og til højre for en enkeltlygte

den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar.

| 6.3.5. | Retning
  Fremadrettet. Lygten(-erne) kan være drejelig(-e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser. |
| --- | --- |

6.3.5.

Retning

Fremadrettet. Lygten(-erne) kan være drejelig(-e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

| 6.3.6. | Kontrolanordning
  Enten en fakultativ tilslutningskontrol, grøn, ikke-blinkende kontrolanordning eller oplysning af instrumenter. |
| --- | --- |

6.3.6.

Kontrolanordning

Enten en fakultativ tilslutningskontrol, grøn, ikke-blinkende kontrolanordning eller oplysning af instrumenter.

| 6.3.7. | Andre forskrifter
  Ingen. |
| --- | --- |

6.3.7.

Andre forskrifter

Ingen.

| 6.4. | Refleksanordning fortil, ikke-trekantet |
| --- | --- |

6.4.

Refleksanordning fortil, ikke-trekantet

| 6.4.1. | Nummer
  En. |
| --- | --- |

6.4.1.

Nummer

En.

| 6.4.2. | Konfiguration
  Ingen særlige forskrifter. |
| --- | --- |

6.4.2.

Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

| 6.4.3. | Placering
  I højden: mindst 400 mm og højst 1 200 mm over jorden |
| --- | --- |

6.4.3.

Placering

I højden: mindst 400 mm og højst 1 200 mm over jorden

| 6.4.4. | Geometrisk synlighed







  Vandret vinkel | : | 30° til venstre og til højre. |
| --- | --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

6.4.4.

Geometrisk synlighed

Vandret vinkel

:

30° til venstre og til højre.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

| 6.4.5. | Retning
  Fremadrettet. Refleksanordningen kan være drejelig, afhængigt af køretøjets styrebevægelser. |
| --- | --- |

6.4.5.

Retning

Fremadrettet. Refleksanordningen kan være drejelig, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

| 6.4.6. | Andre forskrifter
  Ingen. |
| --- | --- |

6.4.6.

Andre forskrifter

Ingen.

| 6.5. | Siderefleksanordninger, ikke trekantede |
| --- | --- |

6.5.

Siderefleksanordninger, ikke trekantede

| 6.5.1. | Antal pr. side:
  En eller to. |
| --- | --- |

6.5.1.

Antal pr. side:

En eller to.

| 6.5.2. | Konfiguration
  Ingen særlige forskrifter. |
| --- | --- |

6.5.2.

Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

| 6.5.3. | Placering |
| --- | --- |

6.5.3.

Placering

| 6.5.3.1. | på siden af køretøjet. |
| --- | --- |

6.5.3.1.

på siden af køretøjet.

| 6.5.3.2. | I højden: mindst 300 mm og højst 1 000 mm over jorden |
| --- | --- |

6.5.3.2.

I højden: mindst 300 mm og højst 1 000 mm over jorden

| 6.5.3.3. | I længden: bør anbringes på en sådan måde, at det under normale forhold ikke kan afskærmes af førers eller passagerers tøj. |
| --- | --- |

6.5.3.3.

I længden: bør anbringes på en sådan måde, at det under normale forhold ikke kan afskærmes af førers eller passagerers tøj.

| 6.5.4. | Geometrisk synlighed







  Vandret vinkel | : | 30° fremad og bagud. |
| --- | --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

6.5.4.

Geometrisk synlighed

Vandret vinkel

:

30° fremad og bagud.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

| 6.5.5. | Retning
  Refleksanordningernes referenceakse skal være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og udadrettet.
  De forreste refleksanordninger kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser. |
| --- | --- |

6.5.5.

Retning

Refleksanordningernes referenceakse skal være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og udadrettet.

De forreste refleksanordninger kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

| 6.6. | Pedalrefleksanordninger |
| --- | --- |

6.6.

Pedalrefleksanordninger

| 6.6.1. | Nummer
  Fire refleksanordninger eller refleksgrupper. |
| --- | --- |

6.6.1.

Nummer

Fire refleksanordninger eller refleksgrupper.

| 6.6.2. | Konfiguration
  Ingen særlige forskrifter. |
| --- | --- |

6.6.2.

Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

| 6.6.3. | Andre forskrifter
  De ydre kanter af lysfladen for refleksanordningerne skal være forsænket i pedalen.
  Refleksanordninger skal være monteret i pedalen på en sådan måde, at de er let synlige både forfra og bagfra. Referenceaksen for sådanne refleksanordninger, hvis form skal være tilpasset pedalen, skal være vinkelret på pedalakslen.
  Pedalreflekser monteres kun på pedaler på køretøjer med krank o.l., som kan anvendes som fremdriftsalternativ til motoren. De monteres ikke på pedaler, der anvendes som betjeningsanordninger for køretøjet, eller som kun anvendes som fodhvilere for fører eller passager.
  De skal være synlige forfra og bagfra. |
| --- | --- |

6.6.3.

Andre forskrifter

De ydre kanter af lysfladen for refleksanordningerne skal være forsænket i pedalen.

Refleksanordninger skal være monteret i pedalen på en sådan måde, at de er let synlige både forfra og bagfra. Referenceaksen for sådanne refleksanordninger, hvis form skal være tilpasset pedalen, skal være vinkelret på pedalakslen.

Pedalreflekser monteres kun på pedaler på køretøjer med krank o.l., som kan anvendes som fremdriftsalternativ til motoren. De monteres ikke på pedaler, der anvendes som betjeningsanordninger for køretøjet, eller som kun anvendes som fodhvilere for fører eller passager.

De skal være synlige forfra og bagfra.

| 6.7. | Bagudvendende refleksanordninger, ikke trekantede |
| --- | --- |

6.7.

Bagudvendende refleksanordninger, ikke trekantede

| 6.7.1. | Nummer
  En eller to. |
| --- | --- |

6.7.1.

Nummer

En eller to.

| 6.7.2. | Konfiguration
  Ingen særlige forskrifter. |
| --- | --- |

6.7.2.

Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

| 6.7.3. | Placering |
| --- | --- |

6.7.3.

Placering

| 6.7.3.1. | I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.7.3.1.

I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden.

| 6.7.3.2. | I længden: køretøjets bageste del. |
| --- | --- |

6.7.3.2.

I længden: køretøjets bageste del.

| 6.7.4. | Geometrisk synlighed







  Vandret vinkel | : | 30° til venstre og til højre for en enkelt refleksanordning 30° udefter og 10° indefter for hvert par refleksanordninger. |
| --- | --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

6.7.4.

Geometrisk synlighed

Vandret vinkel

:

30° udefter og 10° indefter for hvert par refleksanordninger.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

| 6.7.5. | Retning
  Bagudrettet. |
| --- | --- |

6.7.5.

Retning

Bagudrettet.

| 6.8. | Retningsviserblinklygte: |
| --- | --- |

6.8.

Retningsviserblinklygte:

| 6.8.1. | Nummer
  To i hver side. |
| --- | --- |

6.8.1.

Nummer

To i hver side.

| 6.8.2. | Konfiguration
  To blinklygter fortil (kategori 11 (5))
  To blinklygter bagtil (kategori 12 (5)). |
| --- | --- |

6.8.2.

Konfiguration

To blinklygter fortil (kategori 11 (5))

5

To blinklygter bagtil (kategori 12 (5)).

5

| 6.8.3. | Placering |
| --- | --- |

6.8.3.

Placering

| 6.8.3.1. | I bredden: |
| --- | --- |

6.8.3.1.

I bredden:

| 6.8.3.1.1. | For blinklygter fortil, skal følgende krav være opfyldt:






  1) | Afstanden mellem lysfladerne skal være mindst 240 mm. |
| --- | --- | --- |

6.8.3.1.1.

For blinklygter fortil, skal følgende krav være opfyldt:

1)

Afstanden mellem lysfladerne skal være mindst 240 mm.

| 2) | Blinklygterne skal være anbragt uden for de lodrette langsgående planer, som rører yderkanten af forlygtens(-lygternes) lysflade. |
| --- | --- |

2)

Blinklygterne skal være anbragt uden for de lodrette langsgående planer, som rører yderkanten af forlygtens(-lygternes) lysflade.

| 3) | Der skal være en minimumsafstand mellem lysfladen for blinklygterne og den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, som følger:






  Mindste blinklygtelysstyrke (cd) | Mindste afstand (mm) |
| --- | --- | --- |
| 90 | 75 |
| 175 | 40 |
| 250 | 20 |
| 400 | ≤ 20 |

3)

Der skal være en minimumsafstand mellem lysfladen for blinklygterne og den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, som følger:

Mindste blinklygtelysstyrke (cd)

Mindste afstand (mm)

90

75

175

40

250

20

400

≤ 20

| 6.8.3.1.2. | For blinklygter bagtil skal afstanden mellem de indvendige kanter af de to synlige overflader være mindst 160 mm. |
| --- | --- |

6.8.3.1.2.

For blinklygter bagtil skal afstanden mellem de indvendige kanter af de to synlige overflader være mindst 160 mm.

| 6.8.3.2. | I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.8.3.2.

I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.

| 6.8.3.3. | I længden: den forreste afstand mellem referencecentrum for blinklygterne bagtil og det tværplan, som udgør den bageste begrænsning af køretøjets samlede længde må ikke overstige 300 mm. |
| --- | --- |

6.8.3.3.

I længden: den forreste afstand mellem referencecentrum for blinklygterne bagtil og det tværplan, som udgør den bageste begrænsning af køretøjets samlede længde må ikke overstige 300 mm.

| 6.8.4. | Geometrisk synlighed







  Vandret vinkel | : | 20° indad og 80° udad. |
| --- | --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

6.8.4.

Geometrisk synlighed

Vandret vinkel

:

20° indad og 80° udad.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

| 6.8.5. | Retning
  De forreste retningsviserblinklygter kan monteres, så de drejer afhængigt af styrebevægelserne. |
| --- | --- |

6.8.5.

Retning

De forreste retningsviserblinklygter kan monteres, så de drejer afhængigt af styrebevægelserne.

| 6.8.6. | Må ikke »kombineres« med andre lygter. |
| --- | --- |

6.8.6.

Må ikke »kombineres« med andre lygter.

| 6.8.7. | Må ikke indbygges sammen med andre lygter/lyssignaler. |
| --- | --- |

6.8.7.

Må ikke indbygges sammen med andre lygter/lyssignaler.

| 6.8.8. | Elektriske forbindelser
  Retningsviserblinklygter skal tændes uafhængigt af andre lygter. Alle retningsviserblinklygter på samme side af køretøjet skal tændes og slukkes gennem samme betjeningsanordning. |
| --- | --- |

6.8.8.

Elektriske forbindelser

Retningsviserblinklygter skal tændes uafhængigt af andre lygter. Alle retningsviserblinklygter på samme side af køretøjet skal tændes og slukkes gennem samme betjeningsanordning.

| 6.8.9. | Andre forskrifter
  Kendetegnene i nedenstående beskrivelse skal måles uden nogen anden belastning af det elektriske system end den, der kræves til funktionen af motor og lygter. |
| --- | --- |

6.8.9.

Andre forskrifter

Kendetegnene i nedenstående beskrivelse skal måles uden nogen anden belastning af det elektriske system end den, der kræves til funktionen af motor og lygter.

| 6.8.9.1. | Såfremt retningsviserblinklygternes strømtilførsel er jævnstrøm, skal blinkfrekvensen være 90 ± 30 pr. minut. |
| --- | --- |

6.8.9.1.

Såfremt retningsviserblinklygternes strømtilførsel er jævnstrøm, skal blinkfrekvensen være 90 ± 30 pr. minut.

| 6.8.9.1.1. | Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende. |
| --- | --- |

6.8.9.1.1.

Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende.

| 6.8.9.1.2. | Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund. |
| --- | --- |

6.8.9.1.2.

Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.

| 6.8.9.2. | For køretøjer, hvor retningsviserblinklygterne strømfødes med jævnstrøm, og hvor motorhastigheden er på mellem 50 og 100 % af den motorhastighed, der svarer til køretøjets konstruktivt bestemt maksimalhastighed, skal blinkfrekvensen være 90 + 30 pr. minut. |
| --- | --- |

6.8.9.2.

For køretøjer, hvor retningsviserblinklygterne strømfødes med jævnstrøm, og hvor motorhastigheden er på mellem 50 og 100 % af den motorhastighed, der svarer til køretøjets konstruktivt bestemt maksimalhastighed, skal blinkfrekvensen være 90 + 30 pr. minut.

| 6.8.9.2.1. | Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende. |
| --- | --- |

6.8.9.2.1.

Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende.

| 6.8.9.2.2. | Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund. |
| --- | --- |

6.8.9.2.2.

Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.

| 6.8.9.3. | For køretøjer, hvor retningsviserblinklygterne strømfødes med jævnstrøm, og hvor motorhastigheden er på mellem tomgangshastighed som angivet af fabrikanten og 50 % af den motorhastighed, der svarer til køretøjets konstruktivt bestemte største hastighed, skal blinkfrekvensen være 90 + 30 og 90 – 45 times pr. minut. |
| --- | --- |

6.8.9.3.

For køretøjer, hvor retningsviserblinklygterne strømfødes med jævnstrøm, og hvor motorhastigheden er på mellem tomgangshastighed som angivet af fabrikanten og 50 % af den motorhastighed, der svarer til køretøjets konstruktivt bestemte største hastighed, skal blinkfrekvensen være 90 + 30 og 90 – 45 times pr. minut.

| 6.8.9.3.1. | Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende. |
| --- | --- |

6.8.9.3.1.

Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende.

| 6.8.9.3.2. | Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund. |
| --- | --- |

6.8.9.3.2.

Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.

| 6.8.10. | I tilfælde af svigt, bortset fra kortslutning, af en retningsviserblinklygte, skal den anden lyse konstant eller blinke; i sidstnævnte tilfælde skal blinkfrekvensen være forskellig fra den foreskrevne, medmindre køretøjet er udstyret med kontrolanordning. |
| --- | --- |

6.8.10.

I tilfælde af svigt, bortset fra kortslutning, af en retningsviserblinklygte, skal den anden lyse konstant eller blinke; i sidstnævnte tilfælde skal blinkfrekvensen være forskellig fra den foreskrevne, medmindre køretøjet er udstyret med kontrolanordning.

| 6.8.11. | Kontrolanordning
  Obligatorisk, hvis retningsviserblinklygterne ikke er synlige for føreren: operationel, grøn, blinkende og/eller lydsignal. I tilfælde af fejl i retningsviserblinket skal kontrolanordningen aktiveres, forblive aktiveret eller ændre frekvens. |
| --- | --- |

6.8.11.

Kontrolanordning

Obligatorisk, hvis retningsviserblinklygterne ikke er synlige for føreren: operationel, grøn, blinkende og/eller lydsignal. I tilfælde af fejl i retningsviserblinket skal kontrolanordningen aktiveres, forblive aktiveret eller ændre frekvens.

| 6.9. | Stoplygte |
| --- | --- |

6.9.

Stoplygte

| 6.9.1. | Nummer
  En eller to. |
| --- | --- |

6.9.1.

Nummer

En eller to.

| 6.9.2. | Konfiguration
  Ingen særlige forskrifter. |
| --- | --- |

6.9.2.

Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

| 6.9.3. | Placering |
| --- | --- |

6.9.3.

Placering

| 6.9.3.1. | I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden |
| --- | --- |

6.9.3.1.

I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden

| 6.9.3.2. | I længden: køretøjets bageste del. |
| --- | --- |

6.9.3.2.

I længden: køretøjets bageste del.

| 6.9.4. | Geometrisk synlighed







  Vandret vinkel | : | 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte: 45° udad og 10° indad hvert lygtepar: |
| --- | --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

6.9.4.

Geometrisk synlighed

Vandret vinkel

:

45° udad og 10° indad hvert lygtepar:

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

| 6.9.5. | Retning
  Bagudrettet. |
| --- | --- |

6.9.5.

Retning

Bagudrettet.

| 6.9.6. | Elektriske forbindelser
  Skal tændes ved enhver aktivering af driftsbremsen. |
| --- | --- |

6.9.6.

Elektriske forbindelser

Skal tændes ved enhver aktivering af driftsbremsen.

| 6.9.7. | Andre forskrifter
  Stoplygtens lysintensitet skal være markant større end baglygtens. |
| --- | --- |

6.9.7.

Andre forskrifter

Stoplygtens lysintensitet skal være markant større end baglygtens.

| 6.9.8. | Kontrolanordning
  Forbudt. |
| --- | --- |

6.9.8.

Kontrolanordning

Forbudt.

| 6.10. | Baglygte: |
| --- | --- |

6.10.

Baglygte:

| 6.10.1. | Nummer
  En eller to. |
| --- | --- |

6.10.1.

Nummer

En eller to.

| 6.10.2. | Konfiguration
  Ingen særlige forskrifter. |
| --- | --- |

6.10.2.

Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

| 6.10.3. | Placering |
| --- | --- |

6.10.3.

Placering

| 6.10.3.1. | I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden |
| --- | --- |

6.10.3.1.

I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden

| 6.10.3.2. | I længden bag på køretøjet. |
| --- | --- |

6.10.3.2.

I længden bag på køretøjet.

| 6.10.4. | Geometrisk synlighed






  Vandret vinkel: | 80° til venstre og til højre for en enkeltlygte: |
| --- | --- | --- |
| | den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar: |
| Lodret vinkel: | 15° over og under vandret. |

6.10.4.

Geometrisk synlighed

Vandret vinkel:

80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:

den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar:

Lodret vinkel:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

| 6.10.5. | Retning
  Bagudrettet. |
| --- | --- |

6.10.5.

Retning

Bagudrettet.

| 6.10.6. | Kontrolanordning
  Fakultativ; skal være kombineret med kontrolanordningen for positionslygten. |
| --- | --- |

6.10.6.

Kontrolanordning

Fakultativ; skal være kombineret med kontrolanordningen for positionslygten.

| 6.10.7. | Andre forskrifter
  Ingen. |
| --- | --- |

6.10.7.

Andre forskrifter

Ingen.

| 6.11. | Belysningsanordning for bagnummerplade |
| --- | --- |

6.11.

Belysningsanordning for bagnummerplade

| 6.11.1. | Nummer
  En. Anordningen kan bestå af flere optiske komponenter, der er konstrueret til at belyse den plads, som er afsat til nummerpladen.













  6.11.2. | Konfiguration |
| --- | --- | --- |

6.11.1.

Nummer

En. Anordningen kan bestå af flere optiske komponenter, der er konstrueret til at belyse den plads, som er afsat til nummerpladen.

6.11.2.

Konfiguration

)

Således at anordningen belyser den plads, som er afsat til registration plate.

)

| 6.11.3. | Placering |
| --- | --- |

6.11.3.

Placering

)

)

| 6.11.3.1. | I bredden: |
| --- | --- |

6.11.3.1.

I bredden:

)

)

| 6.11.3.2. | I højden: |
| --- | --- |

6.11.3.2.

I højden:

)

)

| 6.11.3.3. | I længden: |
| --- | --- |

6.11.3.3.

I længden:

)

)

| 6.11.4. | Geometrisk synlighed |
| --- | --- |

6.11.4.

Geometrisk synlighed

)

)

| 6.11.5. | Retning |
| --- | --- |

6.11.5.

Retning

)

| 6.11.6. | Kontrolanordning
  Fakultativ: Dens funktion udføres af den kontrolindikator, der er foreskrevet for positions- og baglygte. |
| --- | --- |

6.11.6.

Kontrolanordning

Fakultativ: Dens funktion udføres af den kontrolindikator, der er foreskrevet for positions- og baglygte.

| 6.11.7. | Andre forskrifter
  Er bagnummerpladelygten kombineret med baglygten, som er indbygget i stoplygten, må dens fotometriske egenskaber ændres, mens stoplygten lyser. |
| --- | --- |

6.11.7.

Andre forskrifter

Er bagnummerpladelygten kombineret med baglygten, som er indbygget i stoplygten, må dens fotometriske egenskaber ændres, mens stoplygten lyser.

| 6.12. | Havariblink |
| --- | --- |

6.12.

Havariblink

| 6.12.1. | Havariblink består i, at alle køretøjets retningsviserblinklygter er i funktion samtidig efter forskrifterne i punkt 6.8 ovenfor. |
| --- | --- |

6.12.1.

Havariblink består i, at alle køretøjets retningsviserblinklygter er i funktion samtidig efter forskrifterne i punkt 6.8 ovenfor.

| 6.12.2. | Elektriske forbindelser
  Tilslutning af havariblink skal ske med en særskilt betjeningsanordning, der muliggør strømfødning af alle retningsviserblinklygter samtidigt. |
| --- | --- |

6.12.2.

Elektriske forbindelser

Tilslutning af havariblink skal ske med en særskilt betjeningsanordning, der muliggør strømfødning af alle retningsviserblinklygter samtidigt.

| 6.12.3. | Tilslutningskontrolanordning
  Obligatorisk blinkende rød kontrollampe eller, når det drejer sig om særskilte kontrolanordninger, samtidig aktivering af den i punkt 6.8.11 foreskrevne kontrolanordning. |
| --- | --- |

6.12.3.

Tilslutningskontrolanordning

Obligatorisk blinkende rød kontrollampe eller, når det drejer sig om særskilte kontrolanordninger, samtidig aktivering af den i punkt 6.8.11 foreskrevne kontrolanordning.

| 6.12.4. | Andre forskrifter
  Blinkfrekvensen skal være 90 ± 30 blink pr. minut.
  Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund. |
| --- | --- |

6.12.4.

Andre forskrifter

Blinkfrekvensen skal være 90 ± 30 blink pr. minut.

Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.

7.   INDREGISTRERING AF KØRETØJER

Intet er til hinder for, at en regering kan kræve eller forbyde kørelygte, jf. punkt 5.15.1, på køretøjer, der er indregistreret på dens område, hvis den underretter De Forenede Nationers generalsekretariat herom på det tidspunkt, hvor den meddeler, at den anvender dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende krav:

| 8.1. | Knallerter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor. |
| --- | --- |

8.1.

Knallerter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor.

| 8.2. | De i bilag 5 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt. |
| --- | --- |

8.2.

De i bilag 5 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

| 8.3. | Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang årligt. |
| --- | --- |

8.3.

Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang årligt.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | Den godkendelse, der meddeles for så vidt angår køretøjstypen i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående forskrifter ikke overholdes. |
| --- | --- |

9.1.

Den godkendelse, der meddeles for så vidt angår køretøjstypen i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående forskrifter ikke overholdes.

| 9.2. | Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE AF EN KØRETØJSTYPE FOR SÅ VIDT ANGÅR MONTERING AF LYGTER OG LYSSIGNALANORDNINGER

| 10.1. | Alle ændringer af køretøjstypen skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten: |
| --- | --- |

10.1.

Alle ændringer af køretøjstypen skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:

| 10.1.1. | anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller |
| --- | --- |

10.1.1.

anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller

| 10.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen. |
| --- | --- |

10.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen.

| 10.2. | Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

10.2.

Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ.

| 10.3. | Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.3.

Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af en godkendelse fuldstændigt ophører med at producere en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, der har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved benyttelse af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

12.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 12.1. | Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01. |
| --- | --- |

12.1.

Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

| 12.2. | Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 12.1 ovenfor, meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelse, hvis køretøjstypen for så vidt angår antallet af og monteringen af lygter og lyssignalanordninger opfylder kravene i ændringsserie 01 til dette regulativ. |
| --- | --- |

12.2.

Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 12.1 ovenfor, meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelse, hvis køretøjstypen for så vidt angår antallet af og monteringen af lygter og lyssignalanordninger opfylder kravene i ændringsserie 01 til dette regulativ.

| 12.3. | Foreliggende godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før den i punkt 12.2 ovenfor nævnte dato, er fortsat gyldige. For køretøjer, der indregistreres første gang mere end fire år efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 12.1 ovenfor, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignalanordninger ikke opfylder kravene i ændringsserie 01 til dette regulativ. |
| --- | --- |

12.3.

Foreliggende godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før den i punkt 12.2 ovenfor nævnte dato, er fortsat gyldige. For køretøjer, der indregistreres første gang mere end fire år efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 12.1 ovenfor, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignalanordninger ikke opfylder kravene i ændringsserie 01 til dette regulativ.

13.   NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.

---

(1)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, afsnit 2 — http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, Bilag 3.

2

(3)  Måling af kromaticitetskoordinaterne for det lys, som lygterne udsender, indgår ikke i dette regulativ.

3

(4)  Forlygter i klasse A i henhold til regulativ nr. 113 med LED-moduler eller klasse AS i FN-regulativ nr. 149 med LED-moduler udelukkende på køretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på 25 km/h.

4

(5)  Kan erstattes af retningsviserblinklygter i henholdsvis kategori 1 og 2 i regulativ nr. 6 eller nr. 148.

5

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image 12

   (1)

| Vedrørende (2) | Meddelelse af godkendelse |
| --- | --- |
| | Udvidelse af godkendelse |
| | Nægtelse af godkendelse |
| | Inddragelse af godkendelse |
| | Endeligt ophør af produktionen |

Vedrørende (2)

Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

for en køretøjstype hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger i henhold til regulativ nr. 74.

Godkendelse nr.: ...

Udvidelse nr.: ...

1.

Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse: ...

2.

Køretøjstype: ...

3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

4.

Navn og adresse på fabrikantens evt. repræsentant: ...

5.

Lygter og lyssignaler på køretøjer indleveret til godkendelse (3), (4)

5.1.

Fjernlyslygte: Ja/nej (2)

5.2.

Nærlyslygte: Ja/nej (2)

5.3.

Positionslygte: Ja/nej (2)

5.4.

Hvid forreste refleksanordning, ikke-trekantet: Ja/nej (2)

5.5.

Ravgule siderefleksanordninger, ikke-trekantede: Ja/nej (2)

5.6.

Ravgule pedalreflekser: Ja/nej (2)

5.7.

Bagudvendende røde refleksanordninger, ikke trekantede: Ja/nej (2)

5.8.

Retningsviserblinklygte: Ja/nej (2)

5.9.

Stoplygte: Ja/nej (2)

5.10.

Baglygte: Ja/nej (2)

5.11.

Belysningsanordning for bagnummerplade: Ja/nej (2)

6.

konstruktivt bestemt maksimalhastighed: ...km/h

7.

Varianter: ...

8.

Køretøj indleveret til godkendelse den: ...

9.

Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen: ...

10.

Datoen på rapporten udstedt af denne tjeneste: ...

11.

Datoen på rapporten udstedt af denne tjeneste: ...

12.

Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2)

13.

Begrundelse(r) for udvidelse (i givet fald): ...

14.

Godkendelsesmærkets placering: ...

15.

Sted: ...

16.

Dato: ...

17.

Underskrift: ...

---

(1)  Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).

1

(2)  Det ikke gældende overstreges.

2

(3)  For hver anordning angives på et separat ark (efter listen i punkt 3.2.2 i dette regulativ) de behørigt identificerede anordningstyper, som tilfredsstiller monteringsforskrifterne i dette bilag.

3

(4)  Vedlæg diagrammer over køretøjerne som angivet i punkt 3.2.3 i dette regulativ.

4

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

Model A

(se punkt 4.4 i dette regulativ)

Image 13

a = 8 mm min.

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en knallert, viser, at køretøjstypen hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 74 med godkendelsesnummer 012439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ 74 som ændret ved ændringsserie 01.

Model B

(Se punkt 4.5 i dette regulativ)

Image 14

a = 8 mm min.

Ovenstående godkendelsesmærke påført en knallert viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 74 og regulativ nr. 78 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ 74 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 01, og at regulativ nr. 78 allerede omfattede ændringsserie 02.

---

(1)  Sidstnævnte er kun givet som eksempel.

---

BILAG 3

LYGTEFLADE, REFERENCEAKSE OG -CENTRUM SAMT VINKLER FOR GEOMETRISK SYNLIGHED

Image 15

- Denne flade anses for at tangere lysfladen.

Symbolforklaring

| 1. | Lysflade |
| --- | --- |

1.

| 2. | Referenceakse |
| --- | --- |

2.

| 3. | Referencecentrum |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vinkel for geometrisk synlighed |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lysemitterende flade |
| --- | --- |

5.

| 6. | Synlig overflade |
| --- | --- |

6.

| 7. | Iagttagelsesretning |
| --- | --- |

7.

Lysflade sammenlignet med lysemitterende flade

(Se punkt 2.8 og 2.9 i dette regulativ)

Skitse A

Image 16

| | Lysflade | Lysemitterende flade |
| --- | --- | --- |
| Kanterne er | a og b | c og d |

Lysflade

Lysemitterende flade

Kanterne er

a og b

c og d

Skitse B

Image 17

| | Lysflade | Lysemitterende flade |
| --- | --- | --- |
| Kanterne er | a og b | c og d |

Lysflade

Lysemitterende flade

Kanterne er

a og b

c og d

---

BILAG 4

SYNLIGHED AF RØDT LYS FREMAD OG SYNLIGHED AF HVIDT LYS BAGUD

(Se punkt 5.9 i dette regulativ)

Figur 1

Synlighed af rødt lys fremad

Image 18

Figur 2

Synlighed af hvidt lys bagud

Image 19

---

BILAG 5

KONTROL MED PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   Prøvninger

1.1.   Lygternes placering

Placeringen af lygterne som specificeret i punkt 6 skal kontrolleres i overensstemmelse med de almindelige krav i punkt 5 i dette regulativ.

De målte afstande skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte.

1.2.   Lygternes synlighed

1.2.1.   Vinklerne for geometrisk synlighed kontrolleres i forhold til forskrifterne i regulativets punkt 2.8.

De målte vinkler skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte. Dog kan der være en tolerance svarende til den variation på ± 3°, som er tilladt i punkt 5.3 for montering af lyssignalanordninger.

1.2.2.   Synlighed af rødt lys fremad og af hvidt lys bagud kontrolleres efter dette regulativs punkt 5.9.

1.3.   Elektriske forbindelser og kontrolanordninger

De elektriske forbindelser kontrolleres ved, at samtlige lygter, der forsynes med strøm fra knallertens elektriske system, tændes. Lygternes og kontrolanordningernes funktion skal være i overensstemmelse med forskrifterne i regulativets punkt 5.10 og med de særlige forskrifter for den enkelte lygte.

1.4.   Lygternes montering, antal, farve og eventuelle kategori kontrolleres ved visuel inspektion af lygterne og disses mærkning.

Disse skal være således, at forskrifterne i punkt 5.13 og de særlige forskrifter for de enkelte lygter er opfyldt.

---

Berigtigelser

| 15.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 9/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 9/72

---

Berigtigelse til Rådets afgørelse (EU) 2019/1355 af 15. juli 2019 om fastlæggelse af den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i ØPA-udvalget, som er nedsat ved den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Côte d'Ivoire på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, for så vidt angår den planlagte vedtagelse af protokol nr. 1 om definition af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og metoderne for administrativt samarbejde

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 222 af 26. august 2019
  )

| 1. | Side 12, udkast til afgørelse nr. .../2019 truffet af ØPA-udvalget, bilaget, artikel 7, stk. 3, litra b): |
| --- | --- |

1.

Side 12, udkast til afgørelse nr. .../2019 truffet af ØPA-udvalget, bilaget, artikel 7, stk. 3, litra b):

I stedet for:

| »b) | Elfenbenskysten og Den Europæiske Union gennem Europa-Kommissionen og Kommissionen for Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) giver hinanden oplysninger om aftaler om ...« |
| --- | --- |

»b)

Elfenbenskysten og Den Europæiske Union gennem Europa-Kommissionen og Kommissionen for Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) giver hinanden oplysninger om aftaler om ...«

læses:

| »b) | Elfenbenskysten og Den Europæiske Union gennem Europa-Kommissionen og den nationale ØPA-kommission giver hinanden oplysninger om aftaler om ...«. |
| --- | --- |

»b)

Elfenbenskysten og Den Europæiske Union gennem Europa-Kommissionen og den nationale ØPA-kommission giver hinanden oplysninger om aftaler om ...«.

| 2. | Side 25, udkast til afgørelse nr. .../2019 truffet af ØPA-udvalget, bilaget, artikel 33, stk. 1: |
| --- | --- |

2.

Side 25, udkast til afgørelse nr. .../2019 truffet af ØPA-udvalget, bilaget, artikel 33, stk. 1:

I stedet for:

»1.   Elfenbenskysten og EU-medlemsstaterne forsyner gennem Europa-Kommissionen og ECOWAS-Kommissionen hinanden med adresserne på de toldmyndigheder, der er ansvarlige for udstedelsen og kontrollen af varecertifikater EUR.1, oprindelseserklæringer og leverandørerklæringer, samt med aftryk af de stempler, der anvendes på toldstederne ved udstedelsen af disse certifikater.

Fra den dato, hvor Europa-Kommissionen og ECOWAS-Kommissionen modtager oplysningerne, accepteres varecertifikater EUR.1 og oprindelseserklæringer eller leverandørerklæringer med henblik på anvendelse af præferenceordningen.«

læses:

»1.   Elfenbenskysten og EU-medlemsstaterne forsyner gennem Europa-Kommissionen og den nationale ØPA-kommission hinanden med adresserne på de toldmyndigheder, der er ansvarlige for udstedelsen og kontrollen af varecertifikater EUR.1, oprindelseserklæringer og leverandørerklæringer, samt med aftryk af de stempler, der anvendes på toldstederne ved udstedelsen af disse certifikater.

Fra den dato, hvor Europa-Kommissionen og den nationale ØPA-kommission modtager oplysningerne, accepteres varecertifikater EUR.1 og oprindelseserklæringer eller leverandørerklæringer med henblik på anvendelse af præferenceordningen.«

---

| 15.1.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 9/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 9/73

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2193 af 17. december 2019 om fastlæggelse af reglerne for beregning, kontrol og rapportering af data og om fastlæggelse af skemaer til data med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 330 af 20. december 2019
  )

Side 77, bilag II, tabel 1 læses således:

»Tabel 1

Elektrisk og elektronisk udstyr (EEE), der er bragt i omsætning, affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE), der er genereret og indsamlet, samt indsamlingsprocent for WEEE

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktkategori | EEE bragt i omsætning | WEEE genereret | WEEE indsamlet fra private husholdninger | WEEE indsamlet fra
  andre brugere end private husholdninger | WEEE indsamlet
  i alt | Indsamlingsprocent for WEEE (%) |
| Metode |
| Vægt i alt (ton) | Vægt i alt (ton) | Vægt i alt (ton) | Vægt i alt
  (ton) | Vægt i alt (ton) | A. baseret på EEE bragt i omsætning
  (%) | B. baseret på WEEE genereret (%) |
| 1. | Udstyr til temperaturudveksling |

1

2

3

4

5

6

Produktkategori

EEE bragt i omsætning

WEEE genereret

WEEE indsamlet fra private husholdninger

WEEE indsamlet fra

andre brugere end private husholdninger

WEEE indsamlet

i alt

Indsamlingsprocent for WEEE (%)

Metode

Vægt i alt (ton)

Vægt i alt (ton)

Vægt i alt (ton)

Vægt i alt

(ton)

Vægt i alt (ton)

A. baseret på EEE bragt i omsætning

(%)

B. baseret på WEEE genereret (%)

1.

Udstyr til temperaturudveksling

| 2. | Skærme, monitorer og udstyr indeholdende skærme med en overflade, der er større end 100 cm2 |
| --- | --- |

2.

Skærme, monitorer og udstyr indeholdende skærme med en overflade, der er større end 100 cm2

| 3. | Lamper |
| --- | --- |

3.

Lamper

| 4. | Stort udstyr (1)

  (en ydre dimension på mere end 50 cm) |
| --- | --- |

4.

Stort udstyr (1)

(en ydre dimension på mere end 50 cm)

| 4a. | Stort udstyr eksklusive fotovoltaiske paneler (1) |
| --- | --- |

4a.

Stort udstyr eksklusive fotovoltaiske paneler (1)

| 4b. | Fotovoltaiske paneler (1) |
| --- | --- |

4b.

Fotovoltaiske paneler (1)

| 5. | Småt udstyr
  (ingen ydre dimension på mere end 50 cm) |
| --- | --- |

5.

Småt udstyr

(ingen ydre dimension på mere end 50 cm)

| 6. | Småt IT- og telekommunikationsudstyr
  (ingen ydre dimension på mere end 50 cm) |
| --- | --- |

6.

Småt IT- og telekommunikationsudstyr

(ingen ydre dimension på mere end 50 cm)

WEEE indsamlet

Noter:

| — | Lysegrå felter betyder, at det er frivilligt at rapportere data. |
| --- | --- |

—

Lysegrå felter betyder, at det er frivilligt at rapportere data.

| — | Mørkegrå felter betyder, at rapporteringen af de pågældende data kan være obligatorisk eller frivillig, jf. artikel 2, stk. 6, i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2193af 17. december 2019 om fastlæggelse af reglerne for beregning, kontrol og rapportering af data og om fastlæggelse af skemaer til data med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) [(EUT L 330 af 20.12.2019, s. 72). |
| --- | --- |

—

Mørkegrå felter betyder, at rapporteringen af de pågældende data kan være obligatorisk eller frivillig, jf. artikel 2, stk. 6, i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2193af 17. december 2019 om fastlæggelse af reglerne for beregning, kontrol og rapportering af data og om fastlæggelse af skemaer til data med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) [(EUT L 330 af 20.12.2019, s. 72).

| — | Medlemsstaterne skal skelne mellem faktiske nuller (0 ton) og manglende tal/ukendte mængder. Skriv »0« for at angive nul ton og »M«, hvis data ikke kendes« |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne skal skelne mellem faktiske nuller (0 ton) og manglende tal/ukendte mængder. Skriv »0« for at angive nul ton og »M«, hvis data ikke kendes«

---

(1)  Med henblik på rapportering deles kategori 4 »Stort udstyr« op i underkategori »4a: Stort udstyr eksklusive fotovoltaiske paneler« og underkategori »4b: Fotovoltaiske paneler«. Medlemsstaterne rapporterer data for underkategori 4a og 4b og lader den samlede post for kategori 4 stå tom. Hvis det ikke er muligt for en medlemsstat at opdele dataene i underkategori 4a og 4b, udfylder den cellerne i de forskellige kolonner for den samlede post for kategori 4.

1

---