# Uradni list L 39/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 39 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6312. februar 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 39

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6312. februar 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena Uredba Komisije (EU) 2020/185 z dne 7. februarja 2020 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Pasta di Gragnano (ZGO)) | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/186 z dne 7. februarja 2020 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 3 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/187 z dne 3. februarja 2020 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2020/8) (prenovitev) | 6 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) [2020/188] z dne 3. februarja 2020 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2020/9) | 12 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami

1

UREDBE

*

Izvedbena Uredba Komisije (EU) 2020/185 z dne 7. februarja 2020 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Pasta di Gragnano (ZGO))

2

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/186 z dne 7. februarja 2020 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

3

SKLEPI

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/187 z dne 3. februarja 2020 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2020/8) (prenovitev)

6

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) [2020/188] z dne 3. februarja 2020 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2020/9)

12

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 12.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/1

---

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami

Sporazum o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami o nekaterih vidikih zračnih prevozov, podpisan v Bruslju 15. decembra 2010, je začel veljati 22. junija 2012 v skladu s členom 7(1) Sporazuma, saj je depozitar zadnje uradno obvestilo prejel 23. maja 2012.

---

UREDBE

| 12.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/2

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/185

z dne 7. februarja 2020

o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša („Pasta di Gragnano“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Pasta di Gragnano“, registrirano na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 969/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Pasta di Gragnano“, registrirano na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 969/2013 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije proizvoda, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Pasta di Gragnano“ (ZGO), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2020

Za Komisijo

V imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 969/2013 z dne 2. oktobra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pasta di Gragnano (ZGO)) (UL L 270, 11.10.2013, str. 1).

2

(3)  
  UL C 325, 30.9.2019, str. 15.

3

---

| 12.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/186

z dne 7. februarja 2020

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) ter zlasti členov 57(4) in 58(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene razpredelnice.

Člen 2

V skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2020

Za Komisijo

V imenu predsednika

Stephen QUEST

Generalni direktor

Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Poliakrilni elastomeri v obliki belih blokov velikosti približno 63 × 40 × 15 cm, sestavljeni iz:






  — | dveh ali treh vrst akrilatnih monomerov (etil akrilat in en ali oba od naslednjih monomerov: n-butil akrilat in 2-metoksietil akrilat), |

Opis blaga

Uvrstitev (oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Poliakrilni elastomeri v obliki belih blokov velikosti približno 63 × 40 × 15 cm, sestavljeni iz:

—

dveh ali treh vrst akrilatnih monomerov (etil akrilat in en ali oba od naslednjih monomerov: n-butil akrilat in 2-metoksietil akrilat),

| — | majhne količine zamreževalnih monomerov, ki vsebujejo klor, epoksi ali karboksilne skupine. |
| --- | --- |

—

majhne količine zamreževalnih monomerov, ki vsebujejo klor, epoksi ali karboksilne skupine.

Ti poliakrilni elastomeri imajo jodno število manjše od 4.

3906 90 90

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo tarifnih oznak KN 3906, 3906 90 in 3906 90 90 .

Jodno število in prisotnost zamreževalnih monomerov kažeta, da izdelkov ni mogoče vulkanizirati z uporabo običajnega žveplovega sistema.

Blago se lahko vulkanizira s sistemi, ki ne vsebujejo žvepla. Specifične vrste se lahko vulkanizirajo z milnim/žveplovim sistemom, v katerem ima žveplo funkcijo pospeševalca in ne sredstva za vulkanizacijo. V vsakem sistemu je rezultat vulkanizacije vezava C-O-C.

Blago torej ne spada v opredelitev sintetičnega kavčuka iz opombe 4(a) k poglavju 40, ker ga ni mogoče vulkanizirati z žveplom.

Zato blaga ni mogoče uvrstiti v poglavje 40.

Blago je torej treba uvrstiti pod oznako KN 3906 90 90 kot drugi akrilni polimeri v primarni obliki.

---

SKLEPI

| 12.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/6

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
  (EU) 2020/187

z dne 3. februarja 2020

o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2020/8)

(prenovitev)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep ECB/2014/40 (1) je bil večkrat bistveno spremenjen (2). Ker so potrebne nadaljnje spremembe, je treba navedeni sklep zaradi pravne jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Sklep ECB/2014/40 (1) je bil večkrat bistveno spremenjen (2). Ker so potrebne nadaljnje spremembe, je treba navedeni sklep zaradi pravne jasnosti prenoviti.

| (2) | S Sklepom ECB/2014/40 se je vzpostavil tretji program nakupa kritih obveznic. Tretji program nakupa kritih obveznic je poleg programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev, programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev Evropske centralne banke (ECB). Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter podpirati trajno približevanje stopnje inflacije ravni, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem ECB, da ohranja stabilnost cen. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom ECB/2014/40 se je vzpostavil tretji program nakupa kritih obveznic. Tretji program nakupa kritih obveznic je poleg programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev, programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev Evropske centralne banke (ECB). Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter podpirati trajno približevanje stopnje inflacije ravni, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem ECB, da ohranja stabilnost cen.

| (3) | S Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2017/2199 (ECB/2017/37) (3) so se podrobneje določila pravila, ki veljajo za primernost kritih obveznic, ki se običajno imenujejo conditional pass-through covered bonds (krite obveznice s pogojno možnostjo izplačila imetnikom kritih obveznic iz kritnega premoženja), za nakup v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic. Conditional pass-through covered bonds od 1. januarja 2019 ne bi smele biti več primerne za nakup v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic, in sicer zaradi njihove kompleksnejše strukture, pri kateri vnaprej določeni dogodki povzročijo podaljšanje zapadlosti obveznice in spremembo njene strukture plačil. |
| --- | --- |

(3)

S Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2017/2199 (ECB/2017/37) (3) so se podrobneje določila pravila, ki veljajo za primernost kritih obveznic, ki se običajno imenujejo conditional pass-through covered bonds (krite obveznice s pogojno možnostjo izplačila imetnikom kritih obveznic iz kritnega premoženja), za nakup v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic. Conditional pass-through covered bonds od 1. januarja 2019 ne bi smele biti več primerne za nakup v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic, in sicer zaradi njihove kompleksnejše strukture, pri kateri vnaprej določeni dogodki povzročijo podaljšanje zapadlosti obveznice in spremembo njene strukture plačil.

| (4) | Svet ECB je 13. decembra 2018 odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa od 1. januarja 2019. Natančneje, Svet ECB je odločil, da 31. decembra 2018 zaustavi neto nakupe vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev. Svet ECB je potrdil svojo namero, da se plačila glavnice iz naslova zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, v celoti reinvestirajo še daljše obdobje po datumu, ko bo Svet ECB začel zviševati ključne obrestne mere ECB, in v vsakem primeru tako dolgo, kot bo potrebno za ohranitev ugodnih likvidnostnih razmer in zelo spodbujevalne denarne politike. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je 13. decembra 2018 odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa od 1. januarja 2019. Natančneje, Svet ECB je odločil, da 31. decembra 2018 zaustavi neto nakupe vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev. Svet ECB je potrdil svojo namero, da se plačila glavnice iz naslova zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, v celoti reinvestirajo še daljše obdobje po datumu, ko bo Svet ECB začel zviševati ključne obrestne mere ECB, in v vsakem primeru tako dolgo, kot bo potrebno za ohranitev ugodnih likvidnostnih razmer in zelo spodbujevalne denarne politike.

| (5) | Svet ECB je 12. septembra 2019 odločil, da od 1. novembra 2019 ponovno začne izvajati neto nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, ter pričakuje, da se bodo ti neto nakupi izvajali tako dolgo, kot bo potrebno, da se okrepi spodbujevalni učinek ključnih obrestnih mer, ter končali, tik preden začne dvigovati ključne obrestne mere ECB. Svet ECB je prav tako odločil, da se reinvestiranje plačil glavnice iz naslova zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, v celoti nadaljuje še daljše obdobje po datumu, ko bo Svet ECB začel zviševati ključne obrestne mere ECB, in v vsakem primeru tako dolgo, kot bo potrebno za ohranitev ugodnih likvidnostnih razmer in zelo spodbujevalne denarne politike. Zaradi daljše upočasnjene rasti gospodarstva euroobmočja, vztrajnega tveganja poslabšanja gospodarskih obetov in inflacijskih obetov, ki so še naprej zaostajali za njegovim srednjeročnim inflacijskim ciljem, je Svet ECB sklenil, da je potreben celovit odziv politike za spodbujanje vrnitve inflacije na pot trajnega približevanja srednjeročnemu inflacijskemu cilju Sveta ECB. Ponovni začetek izvajanja neto nakupov vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep, saj ima večji učinek na dolgoročnejše obrestne mere kot politika obrestnih mer in znižuje zadevne stroške financiranja podjetij in gospodinjstev. |
| --- | --- |

(5)

Svet ECB je 12. septembra 2019 odločil, da od 1. novembra 2019 ponovno začne izvajati neto nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, ter pričakuje, da se bodo ti neto nakupi izvajali tako dolgo, kot bo potrebno, da se okrepi spodbujevalni učinek ključnih obrestnih mer, ter končali, tik preden začne dvigovati ključne obrestne mere ECB. Svet ECB je prav tako odločil, da se reinvestiranje plačil glavnice iz naslova zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, v celoti nadaljuje še daljše obdobje po datumu, ko bo Svet ECB začel zviševati ključne obrestne mere ECB, in v vsakem primeru tako dolgo, kot bo potrebno za ohranitev ugodnih likvidnostnih razmer in zelo spodbujevalne denarne politike. Zaradi daljše upočasnjene rasti gospodarstva euroobmočja, vztrajnega tveganja poslabšanja gospodarskih obetov in inflacijskih obetov, ki so še naprej zaostajali za njegovim srednjeročnim inflacijskim ciljem, je Svet ECB sklenil, da je potreben celovit odziv politike za spodbujanje vrnitve inflacije na pot trajnega približevanja srednjeročnemu inflacijskemu cilju Sveta ECB. Ponovni začetek izvajanja neto nakupov vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep, saj ima večji učinek na dolgoročnejše obrestne mere kot politika obrestnih mer in znižuje zadevne stroške financiranja podjetij in gospodinjstev.

| (6) | Tretji program nakupa kritih obveznic, ki je eden od programov, ki sestavljajo program nakupa vrednostnih papirjev, je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj ti programi dodatno olajšujejo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpira skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispeva k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. V okolju, v katerem so ključne obrestne mere ECB blizu spodnje meje, je treba med ukrepe denarne politike Eurosistema vključiti programe nakupa vrednostnih papirjev, saj so to instrumenti, ki imajo velike možnosti za transmisijo v realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(6)

Tretji program nakupa kritih obveznic, ki je eden od programov, ki sestavljajo program nakupa vrednostnih papirjev, je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj ti programi dodatno olajšujejo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpira skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispeva k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. V okolju, v katerem so ključne obrestne mere ECB blizu spodnje meje, je treba med ukrepe denarne politike Eurosistema vključiti programe nakupa vrednostnih papirjev, saj so to instrumenti, ki imajo velike možnosti za transmisijo v realno gospodarstvo.

| (7) | Tretji program nakupa kritih obveznic vsebuje več varoval, ki zagotavljajo, da so predvideni nakupi sorazmerni z njegovimi cilji ter da se povezana finančna tveganja ustrezno upoštevajo pri njegovi zasnovi in omejijo v okviru obvladovanja tveganj. |
| --- | --- |

(7)

Tretji program nakupa kritih obveznic vsebuje več varoval, ki zagotavljajo, da so predvideni nakupi sorazmerni z njegovimi cilji ter da se povezana finančna tveganja ustrezno upoštevajo pri njegovi zasnovi in omejijo v okviru obvladovanja tveganj.

| (8) | Tretji program nakupa kritih obveznic v celoti izpolnjuje obveznosti, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco. |
| --- | --- |

(8)

Tretji program nakupa kritih obveznic v celoti izpolnjuje obveznosti, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco.

| (9) | Kot del enotne denarne politike bi se morali dokončni nakupi primernih kritih obveznic s strani centralnih bank Eurosistema v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic opravljati enotno in decentralizirano, v skladu s tem sklepom – |
| --- | --- |

(9)

Kot del enotne denarne politike bi se morali dokončni nakupi primernih kritih obveznic s strani centralnih bank Eurosistema v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic opravljati enotno in decentralizirano, v skladu s tem sklepom –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vzpostavitev in obseg dokončnih nakupov kritih obveznic

Eurosistem vzpostavlja tretji program nakupa kritih obveznic, v okviru katerega centralne banke Eurosistema opravljajo nakupe primernih kritih obveznic v smislu člena 3. V okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic lahko centralne banke Eurosistema dokončno kupujejo primerne krite obveznice od primernih nasprotnih strank na primarnem ali sekundarnem trgu v skladu z merili primernosti za nasprotne stranke iz člena 4.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „kreditna institucija“ ima enak pomen kot kreditna institucija, kakor je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4); |
| --- | --- |

(1)

„kreditna institucija“ ima enak pomen kot kreditna institucija, kakor je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4);

4

| (2) | „multi cédulas“ ima enak pomen kot „multi cédulas“, kakor je opredeljen v točki 62 člena 2 Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (5). |
| --- | --- |

(2)

„multi cédulas“ ima enak pomen kot „multi cédulas“, kakor je opredeljen v točki 62 člena 2 Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (5).

multi cédulas

multi cédulas

5

Člen 3

Merila primernosti kritih obveznic

1.   Krite obveznice so primerne za dokončne nakupe v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic, če izpolnjujejo kriterije primernosti za tržno finančno premoženje za kreditne posle Eurosistema v skladu z delom 4 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), izpolnjujejo pogoje za njihovo sprejetje kot zavarovanje v lastni uporabi, kakor so določeni v členu 138(3)(b) Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), so jih izdale kreditne institucije, ustanovljene v euroobmočju, in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 3.

2.   Multi-cédulas so primerni za dokončne nakupe v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic, če so primerni za operacije denarne politike v skladu z delom 4 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), jih izdajo subjekti s posebnim namenom, ustanovljeni v euroobmočju, ter izpolnjujejo zahteve iz odstavka 3.

3.   Krite obveznice in multi cédulas, navedeni v odstavkih 1 in 2, so primerni za dokončne nakupe v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic, če izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | Najboljša bonitetna ocena, ki je izražena v obliki javne bonitetne ocene najmanj ene zunanje bonitetne institucije, sprejete v bonitetnem okviru Eurosistema, mora ustrezati najmanj stopnji kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema. |
| --- | --- |

(a)

Najboljša bonitetna ocena, ki je izražena v obliki javne bonitetne ocene najmanj ene zunanje bonitetne institucije, sprejete v bonitetnem okviru Eurosistema, mora ustrezati najmanj stopnji kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema.

| (b) | Za skupna imetja po prvem (6) in drugem (7) programu nakupa kritih obveznic in tretjem programu nakupa kritih obveznic ter za druga imetja s strani centralnih bank Eurosistema velja omejitev deleža izdaj po posameznih mednarodnih identifikacijskih številkah vrednostnega papirja (kodah ISIN) v višini 70 %. |
| --- | --- |

(b)

Za skupna imetja po prvem (6) in drugem (7) programu nakupa kritih obveznic in tretjem programu nakupa kritih obveznic ter za druga imetja s strani centralnih bank Eurosistema velja omejitev deleža izdaj po posameznih mednarodnih identifikacijskih številkah vrednostnega papirja (kodah ISIN) v višini 70 %.

| (c) | Denominirane morajo biti v eurih ter se morajo hraniti in poravnati v euroobmočju. |
| --- | --- |

(c)

Denominirane morajo biti v eurih ter se morajo hraniti in poravnati v euroobmočju.

| (d) | Obveznice, ki jih izdajo subjekti, ki so začasno izključeni iz sodelovanja pri kreditnih poslih Eurosistema, se za čas trajanja izključitve teh subjektov izključijo iz nakupov v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic. |
| --- | --- |

(d)

Obveznice, ki jih izdajo subjekti, ki so začasno izključeni iz sodelovanja pri kreditnih poslih Eurosistema, se za čas trajanja izključitve teh subjektov izključijo iz nakupov v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic.

| (e) | Za krite obveznice iz Cipra in Grčije, ki trenutno ne dosegajo bonitetne ocene stopnje kreditne kvalitete 3, se zahteva minimalna bonitetna ocena finančnega premoženja na ravni najvišje dosegljive bonitetne ocene kritih obveznic, določene s strani upoštevne zunanje bonitetne institucije za jurisdikcijo. To se zahteva, dokler se za zahteve glede primernosti zavarovanja v zvezi s tržnimi dolžniškimi instrumenti, ki jih izda ali zanje jamči grška oziroma ciprska država, ne uporablja Eurosistemov minimalni prag kreditne kvalitete (v skladu s členom 8(2) Smernice ECB/2014/31 (8)), in uporablja se omejitev deleža izdaj po posameznih kodah ISIN v višini 30 % za skupna imetja po prvem, drugem in tretjem programu nakupa kritih obveznic ter za druga imetja s strani centralnih bank Eurosistema, s pogojem, da te krite obveznice za namen doseganja enakovrednosti tveganj vsebujejo vse naslednje elemente:






  (i) | mesečno poročanje značilnosti kritnega sklada, vključno s podatki na ravni posameznega posojila, ter informacij o strukturnih značilnostih programa izdaje kritih obveznic in informacij o izdajatelju, in sicer nacionalni centralni banki (NCB) države članice, kjer ima izdajatelj sedež; obrazec za poročanje nasprotnim strankam zagotovi zadevna NCB; |
| --- | --- | --- |

(e)

Za krite obveznice iz Cipra in Grčije, ki trenutno ne dosegajo bonitetne ocene stopnje kreditne kvalitete 3, se zahteva minimalna bonitetna ocena finančnega premoženja na ravni najvišje dosegljive bonitetne ocene kritih obveznic, določene s strani upoštevne zunanje bonitetne institucije za jurisdikcijo. To se zahteva, dokler se za zahteve glede primernosti zavarovanja v zvezi s tržnimi dolžniškimi instrumenti, ki jih izda ali zanje jamči grška oziroma ciprska država, ne uporablja Eurosistemov minimalni prag kreditne kvalitete (v skladu s členom 8(2) Smernice ECB/2014/31 (8)), in uporablja se omejitev deleža izdaj po posameznih kodah ISIN v višini 30 % za skupna imetja po prvem, drugem in tretjem programu nakupa kritih obveznic ter za druga imetja s strani centralnih bank Eurosistema, s pogojem, da te krite obveznice za namen doseganja enakovrednosti tveganj vsebujejo vse naslednje elemente:

(i)

mesečno poročanje značilnosti kritnega sklada, vključno s podatki na ravni posameznega posojila, ter informacij o strukturnih značilnostih programa izdaje kritih obveznic in informacij o izdajatelju, in sicer nacionalni centralni banki (NCB) države članice, kjer ima izdajatelj sedež; obrazec za poročanje nasprotnim strankam zagotovi zadevna NCB;

| (ii) | zaveza za presežno zavarovanje v višini najmanj 25 %; pravila za izračun zahtevanega presežnega zavarovanja nasprotnim strankam zagotovi zadevna NCB; |
| --- | --- |

(ii)

zaveza za presežno zavarovanje v višini najmanj 25 %; pravila za izračun zahtevanega presežnega zavarovanja nasprotnim strankam zagotovi zadevna NCB;

| (iii) | v kritni sklad programa so za terjatve, ki niso denominirane v eurih, vključene valutne zaščite z nasprotnimi strankami, ocenjenimi z BBB– ali višje, ali, alternativno, najmanj 95 % sredstev je denominiranih v eurih; |
| --- | --- |

(iii)

v kritni sklad programa so za terjatve, ki niso denominirane v eurih, vključene valutne zaščite z nasprotnimi strankami, ocenjenimi z BBB– ali višje, ali, alternativno, najmanj 95 % sredstev je denominiranih v eurih;

| (iv) | dolžniki iz bančnih posojil v kritnem skladu se nahajajo v euroobmočju. |
| --- | --- |

(iv)

dolžniki iz bančnih posojil v kritnem skladu se nahajajo v euroobmočju.

| (f) | Krite obveznice, ki jih obdrži njihov izdajatelj, so primerne za nakupe v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic, če izpolnjujejo zgoraj določena merila primernosti. |
| --- | --- |

(f)

Krite obveznice, ki jih obdrži njihov izdajatelj, so primerne za nakupe v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic, če izpolnjujejo zgoraj določena merila primernosti.

| (g) | Nakupi nominalnih kritih obveznic z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je enak obrestni meri za odprto ponudbo mejnega depozita ali višji od te obrestne mere, so dovoljeni. Nakupi nominalnih kritih obveznic z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita, so dovoljeni, kolikor je potrebno. |
| --- | --- |

(g)

Nakupi nominalnih kritih obveznic z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je enak obrestni meri za odprto ponudbo mejnega depozita ali višji od te obrestne mere, so dovoljeni. Nakupi nominalnih kritih obveznic z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita, so dovoljeni, kolikor je potrebno.

| (h) | Izdajatelj kritih obveznic ni subjekt v javni ali zasebni lasti:






  (i) | katerega glavni namen je, da se postopno prodajo njegova sredstva in da preneha poslovati, ali |
| --- | --- | --- |

(h)

Izdajatelj kritih obveznic ni subjekt v javni ali zasebni lasti:

(i)

katerega glavni namen je, da se postopno prodajo njegova sredstva in da preneha poslovati, ali

| (ii) | ki je subjekt za upravljanje ali prodajo sredstev, ustanovljen za podporo prestrukturiranja in/ali reševanja v finančnem sektorju, vključno z nosilci upravljanja sredstev, ki so nastali zaradi ukrepa reševanja v obliki uporabe instrumenta izločitve sredstev v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ali nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja člen 42 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(ii)

ki je subjekt za upravljanje ali prodajo sredstev, ustanovljen za podporo prestrukturiranja in/ali reševanja v finančnem sektorju, vključno z nosilci upravljanja sredstev, ki so nastali zaradi ukrepa reševanja v obliki uporabe instrumenta izločitve sredstev v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ali nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja člen 42 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (i) | Iz nakupov v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic se izključijo krite obveznice, ki imajo strukturo conditional pass-through, pri kateri vnaprej določeni dogodki povzročijo podaljšanje zapadlosti obveznice in prehod na strukturo plačil, ki je odvisna predvsem od denarnih tokov, ki jih ustvarja finančno premoženje v osnovnem kritnem skladu. |
| --- | --- |

(i)

Iz nakupov v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic se izključijo krite obveznice, ki imajo strukturo conditional pass-through, pri kateri vnaprej določeni dogodki povzročijo podaljšanje zapadlosti obveznice in prehod na strukturo plačil, ki je odvisna predvsem od denarnih tokov, ki jih ustvarja finančno premoženje v osnovnem kritnem skladu.

Člen 4

Primerne nasprotne stranke

Za dokončne posle v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic in za posle posojanja vrednostnih papirjev, ki vključujejo krite obveznice iz portfelja Eurosistema po tretjem programu nakupa kritih obveznic, so primerne naslednje nasprotne stranke:

| (a) | subjekti, ki izpolnjujejo kriterije primernosti za sodelovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema v skladu s členom 55 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60); |
| --- | --- |

(a)

subjekti, ki izpolnjujejo kriterije primernosti za sodelovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema v skladu s členom 55 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60);

| (b) | vse druge nasprotne stranke, ki jih centralne banke Eurosistema uporabljajo pri vlaganju svojih naložbenih portfeljev, denominiranih v eurih, vključno z nasprotnimi strankami zunaj euroobmočja, ki so dejavne na trgih kritih obveznic. |
| --- | --- |

(b)

vse druge nasprotne stranke, ki jih centralne banke Eurosistema uporabljajo pri vlaganju svojih naložbenih portfeljev, denominiranih v eurih, vključno z nasprotnimi strankami zunaj euroobmočja, ki so dejavne na trgih kritih obveznic.

Člen 5

Razveljavitev

1.   Sklep ECB/2014/40 se razveljavi.

2.   Sklicevanje na razveljavljeni sklep se šteje za sklicevanje na ta sklep in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 6

Končna določba

Ta sklep začne veljati četrti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Frankfurtu na Majni, 3. februarja 2020

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Sklep ECB/2014/40 z dne 15. oktobra 2014 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (UL L 335, 22.11.2014, str. 22).

1

(2)  Glej Prilogo I.

2

(3)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/2199 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Sklepa ECB/2014/40 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2017/37) (UL L 312, 28.11.2017, str. 92).

3

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

(5)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).

5

(6)  Sklep ECB/2009/16 z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (UL L 175, 4.7.2009, str. 18).

6

(7)  Sklep ECB/2011/17 z dne 3. novembra 2011 o izvajanju drugega programa nakupa kritih obveznic (UL L 297, 16.11.2011, str. 70).

7

(8)  Smernica ECB/2014/31 z dne 9. julija 2014 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (UL L 240, 13.8.2014, str. 28).

8

(9)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).

9

(10)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

10

---

PRILOGA I

Razveljavljeni sklep s seznamom naknadnih sprememb

Sklep ECB/2014/40 z dne 15. oktobra 2014 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (UL L 335, 22.11.2014, str. 22)

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/101 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa ECB/2014/40 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2017/2) (UL L 16, 20.1.2017, str. 53)

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/1360 z dne 18. maja 2017 o spremembi Sklepa ECB/2014/40 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2017/14) (UL L 190, 21.7.2017, str. 22)

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/2199 z dne 20. novembra 2017 o spremembi Sklepa ECB/2014/40 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2017/37) (UL L 312, 28.11.2017, str. 92)

---

PRILOGA II

KORELACIJSKA TABELA

| Sklep ECB/2014/40 | Ta sklep |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| — | Člen 2 |
| Člen 2 | Člen 3 |
| Člen 3 | Člen 4 |
| — | Člen 5 |
| Člen 4 | Člen 6 |

Sklep ECB/2014/40

Ta sklep

Člen 1

Člen 1

—

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Člen 4

—

Člen 5

Člen 4

Člen 6

---

| 12.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/12

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) [2020/188]

z dne 3. februarja 2020

o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2020/9)

(prenovitev)

Svet Evropske centralne banke je –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) je bil večkrat bistveno spremenjen (2). Ker so potrebne nadaljnje spremembe, je treba navedeni sklep zaradi pravne jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) je bil večkrat bistveno spremenjen (2). Ker so potrebne nadaljnje spremembe, je treba navedeni sklep zaradi pravne jasnosti prenoviti.

| (2) | S Sklepom (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) se je vzpostavil program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic, programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev, ki ga izvaja Evropska centralna banka (ECB). Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter podpirati trajno približevanje stopnje inflacije ravni, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem ECB, da ohranja stabilnost cen. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) se je vzpostavil program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic, programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev, ki ga izvaja Evropska centralna banka (ECB). Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter podpirati trajno približevanje stopnje inflacije ravni, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem ECB, da ohranja stabilnost cen.

| (3) | Svet ECB je 13. decembra 2018 odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa od 1. januarja 2019. Natančneje, Svet ECB je odločil, da 31. decembra 2018 zaustavi neto nakupe vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev. Svet ECB je potrdil svojo namero, da se plačila glavnice iz naslova zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, v celoti reinvestirajo še daljše obdobje po datumu, ko bo Svet ECB začel zviševati ključne obrestne mere ECB, in v vsakem primeru tako dolgo, kot bo potrebno za ohranitev ugodnih likvidnostnih razmer in zelo spodbujevalne denarne politike. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB je 13. decembra 2018 odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa od 1. januarja 2019. Natančneje, Svet ECB je odločil, da 31. decembra 2018 zaustavi neto nakupe vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev. Svet ECB je potrdil svojo namero, da se plačila glavnice iz naslova zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, v celoti reinvestirajo še daljše obdobje po datumu, ko bo Svet ECB začel zviševati ključne obrestne mere ECB, in v vsakem primeru tako dolgo, kot bo potrebno za ohranitev ugodnih likvidnostnih razmer in zelo spodbujevalne denarne politike.

| (4) | Svet ECB je prav tako odločil, da bi bilo treba pri razporeditvi stanja skupnih neto nakupov tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo primerna centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, med primernimi državami še naprej upoštevati vpisani kapital, ki ga imajo ustrezne nacionalne centralne banke v kapitalu ECB, kakor je navedeno v členu 29 Statuta ESCB. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je prav tako odločil, da bi bilo treba pri razporeditvi stanja skupnih neto nakupov tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo primerna centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, med primernimi državami še naprej upoštevati vpisani kapital, ki ga imajo ustrezne nacionalne centralne banke v kapitalu ECB, kakor je navedeno v členu 29 Statuta ESCB.

| (5) | Svet ECB je 12. septembra 2019 odločil, da od 1. novembra 2019 ponovno začne izvajati neto nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, ter pričakuje, da se bodo ti neto nakupi izvajali tako dolgo, kot bo potrebno, da se okrepi spodbujevalni učinek ključnih obrestnih mer, ter končali, tik preden začne dvigovati ključne obrestne mere ECB. Svet ECB je prav tako odločil, da se reinvestiranje plačil glavnice iz naslova zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, v celoti nadaljuje še daljše obdobje po datumu, ko bo Svet ECB začel zviševati ključne obrestne mere ECB, in v vsakem primeru tako dolgo, kot bo potrebno za ohranitev ugodnih likvidnostnih razmer in zelo spodbujevalne denarne politike. Zaradi daljše upočasnjene rasti gospodarstva euroobmočja, vztrajnega tveganja poslabšanja gospodarskih obetov in inflacijskih obetov, ki so še naprej zaostajali za njegovim srednjeročnim inflacijskim ciljem, je Svet ECB sklenil, da je potreben celovit odziv politike za spodbujanje vrnitve inflacije na pot trajnega približevanja srednjeročnemu inflacijskemu cilju Sveta ECB. Ponovni začetek izvajanja neto nakupov vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep, saj ima večji učinek na dolgoročnejše obrestne mere kot politika obrestnih mer in znižuje zadevne stroške financiranja podjetij in gospodinjstev. |
| --- | --- |

(5)

Svet ECB je 12. septembra 2019 odločil, da od 1. novembra 2019 ponovno začne izvajati neto nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, ter pričakuje, da se bodo ti neto nakupi izvajali tako dolgo, kot bo potrebno, da se okrepi spodbujevalni učinek ključnih obrestnih mer, ter končali, tik preden začne dvigovati ključne obrestne mere ECB. Svet ECB je prav tako odločil, da se reinvestiranje plačil glavnice iz naslova zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, v celoti nadaljuje še daljše obdobje po datumu, ko bo Svet ECB začel zviševati ključne obrestne mere ECB, in v vsakem primeru tako dolgo, kot bo potrebno za ohranitev ugodnih likvidnostnih razmer in zelo spodbujevalne denarne politike. Zaradi daljše upočasnjene rasti gospodarstva euroobmočja, vztrajnega tveganja poslabšanja gospodarskih obetov in inflacijskih obetov, ki so še naprej zaostajali za njegovim srednjeročnim inflacijskim ciljem, je Svet ECB sklenil, da je potreben celovit odziv politike za spodbujanje vrnitve inflacije na pot trajnega približevanja srednjeročnemu inflacijskemu cilju Sveta ECB. Ponovni začetek izvajanja neto nakupov vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep, saj ima večji učinek na dolgoročnejše obrestne mere kot politika obrestnih mer in znižuje zadevne stroške financiranja podjetij in gospodinjstev.

| (6) | Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, ki je eden od programov, ki sestavljajo program nakupa vrednostnih papirjev, je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj ti programi dodatno olajšujejo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpira skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispeva k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. V okolju, v katerem so ključne obrestne mere ECB blizu spodnje meje, je treba med ukrepe denarne politike Eurosistema vključiti programe nakupa vrednostnih papirjev, saj so to instrumenti, ki imajo velike možnosti za transmisijo v realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(6)

Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, ki je eden od programov, ki sestavljajo program nakupa vrednostnih papirjev, je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj ti programi dodatno olajšujejo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpira skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispeva k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. V okolju, v katerem so ključne obrestne mere ECB blizu spodnje meje, je treba med ukrepe denarne politike Eurosistema vključiti programe nakupa vrednostnih papirjev, saj so to instrumenti, ki imajo velike možnosti za transmisijo v realno gospodarstvo.

| (7) | Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih vsebuje več varoval, ki zagotavljajo, da so predvideni nakupi sorazmerni z njegovimi cilji ter da se povezana finančna tveganja ustrezno upoštevajo pri njegovi zasnovi in omejijo v okviru obvladovanja tveganj. Da se omogoči nemoteno delovanje trgov primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev in prepreči oviranje urejenega prestrukturiranja dolgov, se bodo za nakupe teh vrednostnih papirjev s strani centralnih bank Eurosistema uporabljali pragovi. |
| --- | --- |

(7)

Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih vsebuje več varoval, ki zagotavljajo, da so predvideni nakupi sorazmerni z njegovimi cilji ter da se povezana finančna tveganja ustrezno upoštevajo pri njegovi zasnovi in omejijo v okviru obvladovanja tveganj. Da se omogoči nemoteno delovanje trgov primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev in prepreči oviranje urejenega prestrukturiranja dolgov, se bodo za nakupe teh vrednostnih papirjev s strani centralnih bank Eurosistema uporabljali pragovi.

| (8) | Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih v celoti izpolnjuje obveznosti, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco. |
| --- | --- |

(8)

Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih v celoti izpolnjuje obveznosti, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco.

| (9) | Zaradi zagotavljanja učinkovitosti programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih Eurosistem pojasnjuje, da v zvezi s tržnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji, ki bi jih Eurosistem kupil v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, sprejema enako obravnavo (pari passu) kot zasebni investitorji, v skladu s pogoji teh instrumentov. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi zagotavljanja učinkovitosti programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih Eurosistem pojasnjuje, da v zvezi s tržnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji, ki bi jih Eurosistem kupil v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, sprejema enako obravnavo (pari passu) kot zasebni investitorji, v skladu s pogoji teh instrumentov.

| (10) | Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih se izvaja decentralizirano, ob upoštevanju oblikovanja tržnih cen in delovanja trga, koordinira pa ga ECB in s tem zagotavlja enotnost denarne politike Eurosistema. |
| --- | --- |

(10)

Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih se izvaja decentralizirano, ob upoštevanju oblikovanja tržnih cen in delovanja trga, koordinira pa ga ECB in s tem zagotavlja enotnost denarne politike Eurosistema.

| (11) | Svet ECB je 26. marca 2019 odločil, da dodatno harmonizira koncepte agencije, ki se trenutno uporabljajo v okviru denarne politike Eurosistema, ter uskladi kriterije, ki se uporabljajo za opredelitev agencij, ki se priznajo v okviru za zavarovanje, in agencij, ki so primerne v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih – |
| --- | --- |

(11)

Svet ECB je 26. marca 2019 odločil, da dodatno harmonizira koncepte agencije, ki se trenutno uporabljajo v okviru denarne politike Eurosistema, ter uskladi kriterije, ki se uporabljajo za opredelitev agencij, ki se priznajo v okviru za zavarovanje, in agencij, ki so primerne v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vzpostavitev in obseg programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih

Eurosistem vzpostavlja program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, v okviru katerega centralne banke Eurosistema pod posebnimi pogoji opravljajo nakupe primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, kakor so opredeljeni v členu 3, na sekundarnih trgih od primernih nasprotnih strank, kakor so opredeljene v členu 7.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „centralna banka Eurosistema“ pomeni ECB in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB); |
| --- | --- |

(1)

„centralna banka Eurosistema“ pomeni ECB in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB);

| (2) | „priznana agencija“ pomeni subjekt, ki ga Eurosistem razvrsti kot takšnega; |
| --- | --- |

(2)

„priznana agencija“ pomeni subjekt, ki ga Eurosistem razvrsti kot takšnega;

| (3) | „mednarodna organizacija“ pomeni subjekt v smislu člena 118 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki ga Eurosistem razvrsti kot takšnega za namene programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih; |
| --- | --- |

(3)

„mednarodna organizacija“ pomeni subjekt v smislu člena 118 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki ga Eurosistem razvrsti kot takšnega za namene programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih;

3

| (4) | „multilateralna razvojna banka“ pomeni subjekt v smislu člena 117(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki ga Eurosistem razvrsti kot takšnega za namene programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih; |
| --- | --- |

(4)

„multilateralna razvojna banka“ pomeni subjekt v smislu člena 117(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki ga Eurosistem razvrsti kot takšnega za namene programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih;

| (5) | „pozitivni rezultat pregleda“ pomeni kasnejšo od naslednjih odločitev: odločitev sveta direktorjev Evropskega mehanizma za stabilnost in v primeru, če Mednarodni denarni sklad sofinancira program finančne pomoči, izvršnega odbora Mednarodnega denarnega sklada, s katero se odobri naslednje črpanje sredstev v skladu s programom, pod pogojem, da sta obe odločitvi potrebni za nadaljevanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih; |
| --- | --- |

(5)

„pozitivni rezultat pregleda“ pomeni kasnejšo od naslednjih odločitev: odločitev sveta direktorjev Evropskega mehanizma za stabilnost in v primeru, če Mednarodni denarni sklad sofinancira program finančne pomoči, izvršnega odbora Mednarodnega denarnega sklada, s katero se odobri naslednje črpanje sredstev v skladu s programom, pod pogojem, da sta obe odločitvi potrebni za nadaljevanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih;

| (6) | „stanje“ pomeni vsoto knjigovodske vrednosti vseh nakupov tržnih dolžniških vrednostnih papirjev ob nakupu, ob upoštevanju izvedenih odplačil glavnice ob zapadlosti; |
| --- | --- |

(6)

„stanje“ pomeni vsoto knjigovodske vrednosti vseh nakupov tržnih dolžniških vrednostnih papirjev ob nakupu, ob upoštevanju izvedenih odplačil glavnice ob zapadlosti;

| (7) | „neto nakupi“ pomeni nakupe primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, zmanjšane za zneske odplačil zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, v tem mesecu; |
| --- | --- |

(7)

„neto nakupi“ pomeni nakupe primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, zmanjšane za zneske odplačil zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, v tem mesecu;

| (8) | „skupni neto nakupi“ pomeni vsoto neto nakupov od začetka zadevnega programa nakupov. |
| --- | --- |

(8)

„skupni neto nakupi“ pomeni vsoto neto nakupov od začetka zadevnega programa nakupov.

Seznami subjektov iz točk (2) do (4) se objavijo na spletni strani ECB.

Člen 3

Merila primernosti za tržne dolžniške vrednostne papirje

1.   Ob upoštevanju zahtev, določenih v tem členu, so za nakupe s strani centralnih bank Eurosistema v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih primerni tržni dolžniški vrednostni papirji, denominirani v eurih, ki jih izdajo centralna, regionalna ali lokalna država v državah članicah, katerih valuta je euro, priznane agencije, ki se nahajajo v euroobmočju, mednarodne organizacije, ki se nahajajo v euroobmočju, in multilateralne razvojne banke, ki se nahajajo v euroobmočju.

2.   Tržni dolžniški vrednostni papirji so primerni za nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, če izpolnjujejo kriterije primernosti za tržno finančno premoženje za kreditne posle Eurosistema v skladu z delom 4 Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (4), ob upoštevanju naslednjih zahtev:

| (a) | izdajatelj ali garant tržnih dolžniških vrednostnih papirjev mora imeti bonitetno oceno najmanj stopnje kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema, ki je izražena v obliki najmanj ene javne bonitetne ocene zunanje bonitetne institucije, ki je sprejeta v bonitetnem okviru Eurosistema; |
| --- | --- |

(a)

izdajatelj ali garant tržnih dolžniških vrednostnih papirjev mora imeti bonitetno oceno najmanj stopnje kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema, ki je izražena v obliki najmanj ene javne bonitetne ocene zunanje bonitetne institucije, ki je sprejeta v bonitetnem okviru Eurosistema;

| (b) | če za izdajatelja ali garanta obstaja več bonitetnih ocen zunanjih bonitetnih institucij, velja pravilo najboljše ocene, tj. uporabi se najboljša razpoložljiva ocena zunanje bonitetne institucije za izdajatelja ali garanta. Če se izpolnjevanje zahtev glede kreditne kvalitete ugotavlja na podlagi bonitetne ocene zunanje bonitetne institucije za garanta, mora imeti jamstvo značilnosti sprejemljivega jamstva, kakor so določene v členu 87 in členih 113 do 115 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60); |
| --- | --- |

(b)

če za izdajatelja ali garanta obstaja več bonitetnih ocen zunanjih bonitetnih institucij, velja pravilo najboljše ocene, tj. uporabi se najboljša razpoložljiva ocena zunanje bonitetne institucije za izdajatelja ali garanta. Če se izpolnjevanje zahtev glede kreditne kvalitete ugotavlja na podlagi bonitetne ocene zunanje bonitetne institucije za garanta, mora imeti jamstvo značilnosti sprejemljivega jamstva, kakor so določene v členu 87 in členih 113 do 115 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60);

| (c) | če za izdajatelja niti za garanta ni bonitetne ocene zunanje bonitetne institucije, mora imeti tržni dolžniški vrednostni papir najmanj eno bonitetno oceno zunanje bonitetne institucije za izdajo, ki ustreza najmanj stopnji kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema; |
| --- | --- |

(c)

če za izdajatelja niti za garanta ni bonitetne ocene zunanje bonitetne institucije, mora imeti tržni dolžniški vrednostni papir najmanj eno bonitetno oceno zunanje bonitetne institucije za izdajo, ki ustreza najmanj stopnji kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema;

| (d) | če bonitetna ocena sprejete zunanje bonitetne institucije za izdajatelja, garanta ali izdajo ne ustreza najmanj stopnji kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema, so tržni dolžniški vrednostni papirji primerni samo, če jih izda ali zanje v celoti jamči centralna država v državah članicah euroobmočja, kjer poteka program finančne pomoči, v zvezi s katerimi je Svet ECB na podlagi člena 8 Smernice ECB/2014/31 (5) odločil, da se Eurosistemov prag kreditne kvalitete ne uporablja; |
| --- | --- |

(d)

če bonitetna ocena sprejete zunanje bonitetne institucije za izdajatelja, garanta ali izdajo ne ustreza najmanj stopnji kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema, so tržni dolžniški vrednostni papirji primerni samo, če jih izda ali zanje v celoti jamči centralna država v državah članicah euroobmočja, kjer poteka program finančne pomoči, v zvezi s katerimi je Svet ECB na podlagi člena 8 Smernice ECB/2014/31 (5) odločil, da se Eurosistemov prag kreditne kvalitete ne uporablja;

| (e) | v primeru pregleda programa finančne pomoči, ki poteka, se primernost za nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih odvzame in se povrne samo, če je rezultat pregleda pozitiven. |
| --- | --- |

(e)

v primeru pregleda programa finančne pomoči, ki poteka, se primernost za nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih odvzame in se povrne samo, če je rezultat pregleda pozitiven.

3.   Da so dolžniški vrednostni papirji v smislu odstavkov 1 do 2 primerni za nakup v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, morajo imeti takrat, ko jih kupi ustrezna centralna banka Eurosistema, preostalo zapadlost najmanj eno leto in največ 30 let. Da bi omogočili nemoteno izvajanje, so v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih primerni tržni dolžniški instrumenti s preostalo zapadlostjo 30 let in 364 dni. Nacionalne centralne banke lahko izvajajo tudi nadomestne nakupe tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, če ni mogoče doseči predvidenih zneskov nakupa tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije.

4.   Nakupi nominalnih tržnih dolžniških instrumentov z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je enak obrestni meri za odprto ponudbo mejnega depozita ali višji od te obrestne mere, so dovoljeni. Nakupi nominalnih tržnih dolžniških instrumentov z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita, so dovoljeni, kolikor je potrebno.

Člen 4

Omejitve pri izvrševanju nakupov

1.   Da bi omogočili oblikovanje tržne cene za primerne vrednostne papirje, niso dovoljeni nakupi novih izdaj ali povečanj obstoječih izdaj vrednostnih papirjev in nakupi tržnih dolžniških instrumentov s preostalo zapadlostjo, ki je časovno blizu pred zapadlostjo ali po zapadlosti tržnih dolžniških instrumentov, ki se izdajo, in sicer za obdobje, ki ga določi Svet ECB (obdobje prepovedi). Pri sindiciranju je treba zadevno obdobje prepovedi spoštovati po najboljših močeh, takoj ko postanejo dostopne javne informacije glede pogojev izdaje.

2.   Za dolžniške vrednostne papirje, ki jih izda ali zanje v celoti jamči centralna država v državah članicah euroobmočja, kjer poteka program finančne pomoči, je obdobje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih po pozitivnem rezultatu vsakokratnega pregleda programa praviloma omejeno na dva meseca, razen v primeru izjemnih okoliščin, ki upravičujejo prekinitev nakupov pred koncem tega obdobja ali nadaljevanje nakupov po njem in do začetka naslednjega pregleda.

Člen 5

Omejitve nakupov

1.   Ob upoštevanju člena 3 velja v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih za tržne dolžniške vrednostne papirje, ki izpolnjujejo merila iz člena 3, po konsolidaciji imetij v vseh portfeljih centralnih bank Eurosistema omejitev deleža izdaj po posameznih mednarodnih identifikacijskih številkah vrednostnih papirjev (ISIN). Omejitev deleža izdaj znaša:

| (a) | 50 % po posameznih ISIN za primerne tržne dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke; |
| --- | --- |

(a)

50 % po posameznih ISIN za primerne tržne dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke;

| (b) | 33 % po posameznih ISIN za druge primerne tržne dolžniške vrednostne papirje, razen za tovrstne primerne tržne dolžniške vrednostne papirje s klavzulo o skupnem ukrepanju, ki se razlikuje od vzorčne klavzule o skupnem ukrepanju za euroobmočje, ki jo je oblikoval Ekonomsko-finančni odbor in so jo uvedle države članice v skladu s členom 12(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropskega mehanizma za stabilnost, za katere znaša 25 % po posameznih ISIN, se bo pa zvišala na 33 %, pod pogojem, da se v vsakem posameznem primeru preveri, da imetje 33 % teh vrednostnih papirjev po posameznih ISIN ne bo povzročilo, da bi centralne banke Eurosistema dosegle manjšinske deleže, ki lahko preprečijo sprejetje odločitev pri urejenem prestrukturiranju dolgov. |
| --- | --- |

(b)

33 % po posameznih ISIN za druge primerne tržne dolžniške vrednostne papirje, razen za tovrstne primerne tržne dolžniške vrednostne papirje s klavzulo o skupnem ukrepanju, ki se razlikuje od vzorčne klavzule o skupnem ukrepanju za euroobmočje, ki jo je oblikoval Ekonomsko-finančni odbor in so jo uvedle države članice v skladu s členom 12(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropskega mehanizma za stabilnost, za katere znaša 25 % po posameznih ISIN, se bo pa zvišala na 33 %, pod pogojem, da se v vsakem posameznem primeru preveri, da imetje 33 % teh vrednostnih papirjev po posameznih ISIN ne bo povzročilo, da bi centralne banke Eurosistema dosegle manjšinske deleže, ki lahko preprečijo sprejetje odločitev pri urejenem prestrukturiranju dolgov.

2.   Za vse tržne dolžniške vrednostne papirje, ki so primerni za nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih in imajo preostalo zapadlost, kakor je določena v členu 3, velja skupna omejitev po konsolidaciji imetij v vseh portfeljih centralnih bank Eurosistema v višini:

| (a) | 50 % nezapadlih vrednostnih papirjev izdajatelja, ki je primerna mednarodna organizacija ali multilateralna razvojna banka, ali |
| --- | --- |

(a)

50 % nezapadlih vrednostnih papirjev izdajatelja, ki je primerna mednarodna organizacija ali multilateralna razvojna banka, ali

| (b) | 33 % nezapadlih vrednostnih papirjev izdajatelja, ki ni primerna mednarodna organizacija ali multilateralna razvojna banka. |
| --- | --- |

(b)

33 % nezapadlih vrednostnih papirjev izdajatelja, ki ni primerna mednarodna organizacija ali multilateralna razvojna banka.

3.   Za dolžniške vrednostne papirje iz točke (d) člena 3(2) se uporabljajo drugačne omejitve glede izdajateljev in omejitve deležev izdaj. Te omejitve bo določil Svet ECB ob upoštevanju vidikov obvladovanja tveganj in delovanja trga.

Člen 6

Dodelitev portfeljev

1.   Knjigovodska vrednost neto nakupov v koledarskem letu se dodeli tako:

| (a) | 10 % v tržne dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke; |
| --- | --- |

(a)

10 % v tržne dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke;

| (b) | 90 % v tržne dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo primerna centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije. |
| --- | --- |

(b)

90 % v tržne dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo primerna centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije.

2.   Knjigovodska vrednost neto nakupov tržnih dolžniških vrednostnih papirjev v koledarskem letu se dodeli med centralne banke Eurosistema tako:

| (a) | 10 % ECB; |
| --- | --- |

(a)

10 % ECB;

| (b) | 90 % NCB. |
| --- | --- |

(b)

90 % NCB.

3.   Plačila glavnice zapadlih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev centralne, regionalne ali lokalne države in priznanih agencij se reinvestirajo z nakupom primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije. Reinvestiranje plačil glavnice se porazdeli čez vse leto, da se omogoči redna in uravnotežena prisotnost na trgu. Plačila glavnice zapadlih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, se reinvestirajo z nakupom primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke.

4.   Pri razporeditvi stanja skupnih neto nakupov tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo primerna centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije, med primernimi državami, se še naprej upošteva vpisani kapital, ki ga imajo ustrezne NCB v kapitalu ECB, kakor je navedeno v členu 29 Statuta ESCB.

5.   Centralne banke Eurosistema uporabijo za dodelitev tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se kupijo v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, sistem specializacije. Svet ECB dovoli posamična odstopanja od sistema specializacije, če objektivne okoliščine ovirajo izvajanje sistema ali drugače narekujejo odstopanja v interesu doseganja splošnih denarnopolitičnih ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Vsaka NCB kupuje primerne vrednostne papirje izdajateljev iz svoje države. Vrednostne papirje, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, lahko kupijo vse NCB. ECB kupuje vrednostne papirje, ki jih izdajo centralna država in priznane agencije iz vseh držav.

6.   Nakupe dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ter regionalna in lokalna država, izvajajo samo NCB.

Člen 7

Primerne nasprotne stranke

Za program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih so primerne naslednje nasprotne stranke:

| (a) | subjekti, ki izpolnjujejo kriterije primernosti za sodelovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema v skladu s členom 55 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), in |
| --- | --- |

(a)

subjekti, ki izpolnjujejo kriterije primernosti za sodelovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema v skladu s členom 55 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), in

| (b) | vse druge nasprotne stranke, ki jih centralne banke Eurosistema uporabljajo pri vlaganju svojih naložbenih portfeljev, denominiranih v eurih. |
| --- | --- |

(b)

vse druge nasprotne stranke, ki jih centralne banke Eurosistema uporabljajo pri vlaganju svojih naložbenih portfeljev, denominiranih v eurih.

Člen 8

Transparentnost

1.   Eurosistem tedensko objavlja agregirano knjigovodsko vrednost vrednostnih papirjev, ki jih ima v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, v pojasnilih k svojemu konsolidiranemu tedenskemu računovodskemu izkazu.

2.   Eurosistem za svoja imetja v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih mesečno objavlja (i) mesečne neto nakupe in skupne neto nakupe ter (ii) tehtano povprečje preostale zapadlosti glede na sedež izdajatelja, pri čemer mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke ločuje od drugih izdajateljev.

3.   Knjigovodska vrednost imetij vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih se tedensko objavi na spletni strani ECB v delu o operacijah odprtega trga.

Člen 9

Posojanje vrednostnih papirjev

Eurosistem da vrednostne papirje, kupljene v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, na voljo za posojanje, vključno z repo posli, z namenom zagotavljanja učinkovitosti tega programa.

Člen 10

Razveljavitev

1.   Sklep (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) se razveljavi.

2.   Sklicevanje na razveljavljeni sklep se šteje za sklicevanje na ta sklep.

Člen 11

Končna določba

Ta sklep začne veljati četrti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Frankfurtu na Majni, 3. februarja 2020

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 z dne 4. marca 2015 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10) (UL L 121, 14.5.2015, str. 20).

1

(2)  Glej Prilogo.

2

(3)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

3

(4)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).

4

(5)  Smernica ECB/2014/31 z dne 9. julija 2014 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (UL L 240, 13.8.2014, str. 28).

5

---

PRILOGA

Razveljavljeni sklep s seznamom naknadnih sprememb

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 z dne 4. marca 2015 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10) (UL L 121, 14.5.2015, str. 20)

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2101 z dne 5. novembra 2015 o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/33) (UL L 303, 20.11.2015, str. 106)

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2464 z dne 16. decembra 2015 o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/48) (UL L 344, 30.12.2015, str. 1)

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/702 z dne 18. aprila 2016 o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2016/8) (UL L 121, 11.5.2016, str. 24)

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/100 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2017/1) (UL L 16, 20.1.2017, str. 51)

---