# Den Europæiske Unions L 69/2020

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 69 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 63. årgang6. marts 2020 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 69

Dansk udgave

Retsforskrifter

63. årgang6. marts 2020

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/375 af 2. marts 2020 om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse Priorat/Priorato (BOB) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/376 af 5. marts 2020 om godkendelse af Norbixin (annatto F) som tilsætningsstof til foder til katte og hunde (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/377 af 5. marts 2020 om godkendelse af natriumselenat som tilsætningsstof til foder til drøvtyggere (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/378 af 5. marts 2020 om godkendelse af L-leucin som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/379 af 5. marts 2020 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Egypten | 14 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Den Europæiske Centralbanks Afgørelse (EU) 2020/380 af 18. februar 2020 om ændring af afgørelse (EU) 2016/245 til fastsættelse af regler om udbud (ECB/2020/10) | 41 |
| | | RETNINGSLINJER |
| | * | Den Europæiske Centralbanks Retningslinje (EU) 2020/381 af 21. februar 2020 om ændring af retningslinje (EU) 2017/2335 om procedurerne for indsamling af granulære data om kreditter og kreditrisici (ECB/2020/11) | 46 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/375 af 2. marts 2020 om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse Priorat/Priorato (BOB)

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/376 af 5. marts 2020 om godkendelse af Norbixin (annatto F) som tilsætningsstof til foder til katte og hunde (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/377 af 5. marts 2020 om godkendelse af natriumselenat som tilsætningsstof til foder til drøvtyggere (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/378 af 5. marts 2020 om godkendelse af L-leucin som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/379 af 5. marts 2020 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Egypten

14

AFGØRELSER

*

Den Europæiske Centralbanks Afgørelse (EU) 2020/380 af 18. februar 2020 om ændring af afgørelse (EU) 2016/245 til fastsættelse af regler om udbud (ECB/2020/10)

41

RETNINGSLINJER

*

Den Europæiske Centralbanks Retningslinje (EU) 2020/381 af 21. februar 2020 om ændring af retningslinje (EU) 2017/2335 om procedurerne for indsamling af granulære data om kreditter og kreditrisici (ECB/2020/11)

46

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til afgørelse nr. 1/2018 truffet af Det Blandede Udvalg under Felo den 3. maj 2018 for så vidt angår vedtagelsen af dets forretningsorden 2019/1802 ( EUT L 274 af 28.10.2019 ) | 58 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til afgørelse nr. 1/2018 truffet af Det Blandede Udvalg under Felo den 3. maj 2018 for så vidt angår vedtagelsen af dets forretningsorden 2019/1802 ( EUT L 274 af 28.10.2019 )

( EUT L 274 af 28.10.2019 )

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 6.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/375

af 2. marts 2020

om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse »Priorat/Priorato« (BOB)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 99, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har behandlet den ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Priorat/Priorato«, der er indgivet af Spanien efter artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har behandlet den ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Priorat/Priorato«, der er indgivet af Spanien efter artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (2) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 (2) offentliggjort ansøgningen om godkendelse af ændringerne af varespecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 (2) offentliggjort ansøgningen om godkendelse af ændringerne af varespecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende.

| (3) | Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (4) | Ændringen af varespecifikationen bør derfor godkendes, jf. artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Ændringen af varespecifikationen bør derfor godkendes, jf. artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Priorat/Priorato« (BOB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. marts 2020.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT C 316 af 20.9.2019, s. 10.

2

---

| 6.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/376

af 5. marts 2020

om godkendelse af Norbixin (annatto F) som tilsætningsstof til foder til katte og hunde

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse. Artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse. Artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2).

| (2) | Norbixin (annatto F) blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som tilsætningsstof til foder til hunde og katte, under gruppen »Farvestoffer, herunder pigmenter«, under rubrikken »Alle øvrige farvestoffer, som i fællesskabsbestemmelserne er godkendt til farvning af levnedsmidler, end Patent Blue V, Green S og canthaxanthin«. Farvestoffet blev ikke specifikt godkendt, men blev opført under denne generelle rubrik. Tilsætningsstoffet blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Norbixin (annatto F) blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som tilsætningsstof til foder til hunde og katte, under gruppen »Farvestoffer, herunder pigmenter«, under rubrikken »Alle øvrige farvestoffer, som i fællesskabsbestemmelserne er godkendt til farvning af levnedsmidler, end Patent Blue V, Green S og canthaxanthin«. Farvestoffet blev ikke specifikt godkendt, men blev opført under denne generelle rubrik. Tilsætningsstoffet blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | I henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med artikel 7 i samme forordning er der indgivet en ansøgning om en ny vurdering af Norbixin (annatto F) som tilsætningsstof til foder til hunde og katte. Ansøgeren anmodede om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »sensoriske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »farvestoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med artikel 7 i samme forordning er der indgivet en ansøgning om en ny vurdering af Norbixin (annatto F) som tilsætningsstof til foder til hunde og katte. Ansøgeren anmodede om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »sensoriske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »farvestoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 22. marts 2017 (3), at Norbixin (annatto F) under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed. Den konkluderede også, at stoffet er en stærk alkalisk opløsning, som gør det ætsende, og derfor er skadeligt for brugeren. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig hvad angår brugerne af tilsætningsstoffet. I overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 429/2008 (4) slås det i vurderingen af miljørisici, fase I, fast, at Norbixin (annatto F), som et tilsætningsstof beregnet til dyr, der ikke er bestemt til fødevareproduktion, er undtaget fra yderligere vurdering, da det er usandsynligt, at stoffet har en væsentlig indvirkning på miljøet, da autoriteten i sine ovennævnte udtalelser ikke har konstateret videnskabeligt baseret evidens, der kan give anledning til bekymring. Autoriteten konkluderede desuden, at det pågældende tilsætningsstof er effektivt til at farve foderstoffer. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Autoriteten har ligeledes gennemgået den rapport om analysemetoden for fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede EU-referencelaboratorium. Rapporten fra EU-referencelaboratoriet for fodertilsætningsstoffer (EURL-FA) viste, at ansøgeren ikke indgav nogen forsøgsdata til kvantificering af Norbixin (annatto F) i foderstoffer. Ansøgeren blev anmodet om at indgive sådanne data, og metoden blev valideret og medtaget i et tillæg til EURL-FA-rapporten. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 22. marts 2017 (3), at Norbixin (annatto F) under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed. Den konkluderede også, at stoffet er en stærk alkalisk opløsning, som gør det ætsende, og derfor er skadeligt for brugeren. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig hvad angår brugerne af tilsætningsstoffet. I overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 429/2008 (4) slås det i vurderingen af miljørisici, fase I, fast, at Norbixin (annatto F), som et tilsætningsstof beregnet til dyr, der ikke er bestemt til fødevareproduktion, er undtaget fra yderligere vurdering, da det er usandsynligt, at stoffet har en væsentlig indvirkning på miljøet, da autoriteten i sine ovennævnte udtalelser ikke har konstateret videnskabeligt baseret evidens, der kan give anledning til bekymring. Autoriteten konkluderede desuden, at det pågældende tilsætningsstof er effektivt til at farve foderstoffer. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Autoriteten har ligeledes gennemgået den rapport om analysemetoden for fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede EU-referencelaboratorium. Rapporten fra EU-referencelaboratoriet for fodertilsætningsstoffer (EURL-FA) viste, at ansøgeren ikke indgav nogen forsøgsdata til kvantificering af Norbixin (annatto F) i foderstoffer. Ansøgeren blev anmodet om at indgive sådanne data, og metoden blev valideret og medtaget i et tillæg til EURL-FA-rapporten.

| (5) | Vurderingen af Norbixin (annatto F) viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af dette tilsætningsstof godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af Norbixin (annatto F) viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af dette tilsætningsstof godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Da der ikke er sikkerhedshensyn, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelse af det pågældende stof, bør der indrømmes en overgangsperiode, således at interesserede parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav, som godkendelsen medfører. |
| --- | --- |

(6)

Da der ikke er sikkerhedshensyn, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelse af det pågældende stof, bør der indrømmes en overgangsperiode, således at interesserede parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav, som godkendelsen medfører.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse

Det i bilaget opførte stof, der tilhører tilsætningsstofkategorien »sensoriske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »farvestoffer«, godkendes som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Overgangsforanstaltninger

1.   Det i bilaget opførte stof samt forblandinger, der indeholder dette stof, som er produceret og mærket før den 26. september 2020 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 26. marts 2020, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.

2.   Fodermidler samt foderblandinger, der indeholder det stof, der er opført i bilaget, og som er produceret og mærket før den 26. marts 2022, i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 26. marts 2020, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2020.

På Kommissionens vegne

Formand

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2017; 15(4):4764.

3

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 429/2008 af 25. april 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår udarbejdelse og indgivelse af ansøgninger samt vurdering og godkendelse af fodertilsætningsstoffer (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).

4

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: Sensoriske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: Farvestoffer. i) stoffer, der giver foderstoffer farve eller giver dem deres oprindelige farve tilbage |
| 2a160b | Norbixin (annatto F) | Tilsætningsstoffets sammensætning:

  Flydende præparat af annatto F indeholdende 2,3-2,7 % kaliumsalt af norbixin

  Aktivstoffets karakteristika:

  Norbixin med alkaliforarbejdning, syrefældet (annatto F) beskrives som kaliumsalt af norbixin (dikalium-6,6«-diapo-psi,psi-carotendioat)
  Det er et carotenoidderivat, der fremstilles ved fjernelse af skallen af frø fra annatto-træet (Bixa orellana L) samt yderligere kemisk forarbejdning.
  Fast form
  Kemisk betegnelse: C24H26K2O4
  CAS-nummer: 33261-80-2

  Analysemetode
   (1)

  Til kvantificering af kalium af norbixin i fodertilsætningsstoffet:






  — | Spektrofotometri ved 482 nm (JECFA, monografi om annattoekstrakter (norbixin med alkaliforarbejdning, syrefældet) |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

mg aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: Sensoriske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: Farvestoffer. i) stoffer, der giver foderstoffer farve eller giver dem deres oprindelige farve tilbage

2a160b

Norbixin (annatto F)

Tilsætningsstoffets sammensætning:

Flydende præparat af annatto F indeholdende 2,3-2,7 % kaliumsalt af norbixin

Aktivstoffets karakteristika:

Norbixin med alkaliforarbejdning, syrefældet (annatto F) beskrives som kaliumsalt af norbixin (dikalium-6,6«-diapo-psi,psi-carotendioat)

Det er et carotenoidderivat, der fremstilles ved fjernelse af skallen af frø fra annatto-træet (Bixa orellana L) samt yderligere kemisk forarbejdning.

Fast form

Kemisk betegnelse: C24H26K2O4

CAS-nummer: 33261-80-2

Analysemetode
   (1)

Til kvantificering af kalium af norbixin i fodertilsætningsstoffet:

—

Spektrofotometri ved 482 nm (JECFA, monografi om annattoekstrakter (norbixin med alkaliforarbejdning, syrefældet)

Til kvantificering af kalium af norbixin i foderstoffer:

| — | Omvendt fase-højtryksvæskekromatografi i kombination med diodearray-detektion (RP-HPLC-DAD) |
| --- | --- |

—

Omvendt fase-højtryksvæskekromatografi i kombination med diodearray-detektion (RP-HPLC-DAD)

Katte

Hunde

—

—

13

16

| 1. | I brugsvejledningen for anvendelse af tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelser og stabilitet over for varmebehandling. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for anvendelse af tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelser og stabilitet over for varmebehandling.

| 2. | Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller reduceres til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder øjenbeskyttelse og åndedrætsværn. |
| --- | --- |

2.

Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller reduceres til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder øjenbeskyttelse og åndedrætsværn.

26.3.2030

---

(1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 6.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/6

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/377

af 5. marts 2020

om godkendelse af natriumselenat som tilsætningsstof til foder til drøvtyggere

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse.

| (2) | Der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af natriumselenat som tilsætningsstof til foder til drøvtyggere. |
| --- | --- |

(2)

Der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af natriumselenat som tilsætningsstof til foder til drøvtyggere.

| (3) | Ansøgeren anmodede om, at natriumselenat klassificeres i tilsætningsstofkategorien »tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Ansøgeren anmodede om, at natriumselenat klassificeres i tilsætningsstofkategorien »tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 3. juli 2019 (2), at natriumselenat under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, forbrugernes sikkerhed eller miljøet. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet betragtes som hud- og øjenirriterende samt som hudsensibiliserende og respiratorisk sensibiliserende stof. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig hvad angår brugerne af tilsætningsstoffet. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet er en effektiv kilde til selen for drøvtyggere. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved artikel 21 i forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 3. juli 2019 (2), at natriumselenat under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, forbrugernes sikkerhed eller miljøet. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet betragtes som hud- og øjenirriterende samt som hudsensibiliserende og respiratorisk sensibiliserende stof. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig hvad angår brugerne af tilsætningsstoffet. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet er en effektiv kilde til selen for drøvtyggere. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved artikel 21 i forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (5) | Vurderingen af natriumselenat viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette tilsætningsstof bør derfor godkendes som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af natriumselenat viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette tilsætningsstof bør derfor godkendes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Det i bilaget opførte stof, der tilhører tilsætningsstofkategorien »tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber« og den funktionelle gruppe »forbindelser af sporstoffer«, godkendes som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2019;17(7):5788.

2

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller ‐kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Selen i mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber. Funktionel gruppe: Forbindelser af sporstoffer |
| 3b803 | | Natriumselenat | Tilsætningsstoffets karakteristika:

  Natriumselenat, som pulver, med et selenindhold på mindst 41 %

  Aktivstoffets karakteristika:

  Dinatriumselenat
  Kemisk betegnelse: Na2SeO4

  CAS-nummer: 13410-01-0

  Analysemetode
   (1):
  Til identificering af den samlede mængde selen i tilsætningsstoffet:






  — | Titrering |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller ‐kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

Selen i mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber. Funktionel gruppe: Forbindelser af sporstoffer

3b803

Natriumselenat

Tilsætningsstoffets karakteristika:

Natriumselenat, som pulver, med et selenindhold på mindst 41 %

Aktivstoffets karakteristika:

Dinatriumselenat

Kemisk betegnelse: Na2SeO4

CAS-nummer: 13410-01-0

Analysemetode
   (1):

Til identificering af den samlede mængde selen i tilsætningsstoffet:

—

Titrering

Til kvantificering af det samlede natriumindhold i natriumselenat:

| — | Atomabsorptionsspektrometri (AAS) — EN ISO 6869:2000 eller |
| --- | --- |

—

Atomabsorptionsspektrometri (AAS) — EN ISO 6869:2000 eller

| — | Induktivt koblet plasma-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) — EN 15510:2007 |
| --- | --- |

—

Induktivt koblet plasma-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) — EN 15510:2007

Til kvantificering af det samlede selenindhold i forblandinger, fodermidler og foderblandinger:

| — | Hydridgenereringsatomabsorptionsspektrometri (HGAAS) efter mikrobølgeoplukning — EN 16159:2012 |
| --- | --- |

—

Hydridgenereringsatomabsorptionsspektrometri (HGAAS) efter mikrobølgeoplukning — EN 16159:2012

Drøvtyggere

—

0,50 (i alt)

| 1. | Natriumselenat kan markedsføres og anvendes som et tilsætningsstof bestående af et præparat. |
| --- | --- |

1.

Natriumselenat kan markedsføres og anvendes som et tilsætningsstof bestående af et præparat.

| 2. | Tilsætningsstoffet anvendes i foder som forblanding. |
| --- | --- |

2.

Tilsætningsstoffet anvendes i foder som forblanding.

| 3. | Foderstofvirksomhedslederne skal fastlægge driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingen med henblik på at imødegå risici ved indånding, kontakt med huden eller kontakt med øjnene. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller reduceres til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingen anvendes med passende personlige værnemidler. |
| --- | --- |

3.

Foderstofvirksomhedslederne skal fastlægge driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingen med henblik på at imødegå risici ved indånding, kontakt med huden eller kontakt med øjnene. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller reduceres til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingen anvendes med passende personlige værnemidler.

26. marts 2030

---

(1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 6.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/9

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/378

af 5. marts 2020

om godkendelse af L-leucin som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse.

| (2) | I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003 er der indgivet en ansøgning om godkendelse af L-leucin produceret af Escherichia coli NITE BP-02351 som tilsætningsstof med ernæringsmæssige egenskaber til foder og drikkevand og som sensorisk tilsætningsstof til foder til alle dyrearter. Denne ansøgning var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003 er der indgivet en ansøgning om godkendelse af L-leucin produceret af Escherichia coli NITE BP-02351 som tilsætningsstof med ernæringsmæssige egenskaber til foder og drikkevand og som sensorisk tilsætningsstof til foder til alle dyrearter. Denne ansøgning var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Ansøgningen vedrører godkendelse af L-leucin produceret af Escherichia coli NITE BP-02351 som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter i tilsætningsstofkategorien »tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber« (den funktionelle gruppe »aminosyrer, deres salte og analoger«), og i tilsætningsstofkategorien »sensoriske tilsætningsstoffer« (den funktionelle gruppe »aromastoffer«). |
| --- | --- |

(3)

Ansøgningen vedrører godkendelse af L-leucin produceret af Escherichia coli NITE BP-02351 som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter i tilsætningsstofkategorien »tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber« (den funktionelle gruppe »aminosyrer, deres salte og analoger«), og i tilsætningsstofkategorien »sensoriske tilsætningsstoffer« (den funktionelle gruppe »aromastoffer«).

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 2. april 2019 (2), at L-leucin produceret af Escherichia coli NITE BP-02351 under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, forbrugernes sundhed eller miljøet. Det blev også anført, at L-leucin produceret af Escherichia coli NITE BP-02351 kunne udgøre en indåndingsfare for brugerne af tilsætningsstoffet. Der bør derfor træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig hvad angår brugerne af tilsætningsstoffet. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 2. april 2019 (2), at L-leucin produceret af Escherichia coli NITE BP-02351 under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, forbrugernes sundhed eller miljøet. Det blev også anført, at L-leucin produceret af Escherichia coli NITE BP-02351 kunne udgøre en indåndingsfare for brugerne af tilsætningsstoffet. Der bør derfor træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig hvad angår brugerne af tilsætningsstoffet.

| (5) | Autoriteten konkluderede, at det er en effektiv kilde til aminosyren L-leucin for alle dyrearter. For at det supplerende L-leucin kan være fuldt effektivt i drøvtyggere, bør det beskyttes mod nedbrydning i vommen. Autoriteten gav i en tidligere udtalelse udtryk for bekymring over de potentielle ernæringsmæssige ubalancer for aminosyrer, når de administreres via drikkevand. Autoriteten foreslog imidlertid ikke et maksimumsindhold for L-leucin. Det er derfor hensigtsmæssigt, at der på etiketten til tilsætningsstoffet samt til de forblandinger, der indeholder tilsætningsstoffet, gøres opmærksom på, at der skal tages hensyn til tilførslen af alle essentielle og betinget essentielle aminosyrer via kosten, navnlig i tilfælde af supplering med L-leucin som aminosyre via drikkevand. |
| --- | --- |

(5)

Autoriteten konkluderede, at det er en effektiv kilde til aminosyren L-leucin for alle dyrearter. For at det supplerende L-leucin kan være fuldt effektivt i drøvtyggere, bør det beskyttes mod nedbrydning i vommen. Autoriteten gav i en tidligere udtalelse udtryk for bekymring over de potentielle ernæringsmæssige ubalancer for aminosyrer, når de administreres via drikkevand. Autoriteten foreslog imidlertid ikke et maksimumsindhold for L-leucin. Det er derfor hensigtsmæssigt, at der på etiketten til tilsætningsstoffet samt til de forblandinger, der indeholder tilsætningsstoffet, gøres opmærksom på, at der skal tages hensyn til tilførslen af alle essentielle og betinget essentielle aminosyrer via kosten, navnlig i tilfælde af supplering med L-leucin som aminosyre via drikkevand.

| (6) | For så vidt angår anvendelsen af L-leucin som aromastof fastslår autoriteten, at der ikke kræves yderligere dokumentation for effektiviteten, når stoffet anvendes ved den anbefalede dosis. L-leucin må ikke anvendes som aromastof i drikkevand. Ved den anbefalede dosis forventes L-leucin som aromastof ikke at give anledning til betænkeligheder med hensyn til tilførslen af alle essentielle og betinget essentielle aminosyrer via kosten. |
| --- | --- |

(6)

For så vidt angår anvendelsen af L-leucin som aromastof fastslår autoriteten, at der ikke kræves yderligere dokumentation for effektiviteten, når stoffet anvendes ved den anbefalede dosis. L-leucin må ikke anvendes som aromastof i drikkevand. Ved den anbefalede dosis forventes L-leucin som aromastof ikke at give anledning til betænkeligheder med hensyn til tilførslen af alle essentielle og betinget essentielle aminosyrer via kosten.

| (7) | Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået rapporterne om metoder til analyse af fodertilsætningsstoffet, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(7)

Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået rapporterne om metoder til analyse af fodertilsætningsstoffet, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (8) | Vurderingen af L-leucin viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette tilsætningsstof bør derfor godkendes som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(8)

Vurderingen af L-leucin viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette tilsætningsstof bør derfor godkendes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

| (9) | Det forhold, at anvendelsen af L-leucin ikke må anvendes som aromastof i drikkevand, udelukker ikke anvendelse heraf i foderblandinger, der gives via vand. |
| --- | --- |

(9)

Det forhold, at anvendelsen af L-leucin ikke må anvendes som aromastof i drikkevand, udelukker ikke anvendelse heraf i foderblandinger, der gives via vand.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

L-leucin produceret af Escherichia coli NITE BP-02351, som anført i bilaget, godkendes som tilsætningsstof til foder i tilsætningsstofkategorien »tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber«, den funktionelle gruppe »aminosyrer, deres salte og analoger«, og i tilsætningsstofkategorien »sensoriske tilsætningsstoffer«, den funktionelle gruppe »aromastoffer«, på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2019;17(5):5689.

2

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller ‐kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber. Funktionel gruppe: aminosyrer, deres salte og analoger. |
| 3c382 | — | L-leucin | Tilsætningsstoffets sammensætning:

  Pulver med et indhold af L-leucin på mindst 98 % (på tørstofbasis) og et vandindhold på højst 1,5 % | Alle dyrearter | | | | 1. | L-leucin kan markedsføres og anvendes som et tilsætningsstof bestående af et præparat |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller ‐kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber. Funktionel gruppe: aminosyrer, deres salte og analoger.

3c382

—

L-leucin

Tilsætningsstoffets sammensætning:

Pulver med et indhold af L-leucin på mindst 98 % (på tørstofbasis) og et vandindhold på højst 1,5 %

Alle dyrearter

1.

L-leucin kan markedsføres og anvendes som et tilsætningsstof bestående af et præparat

| 2. | Tilsætningsstoffet kan også anvendes i drikkevand. |
| --- | --- |

2.

Tilsætningsstoffet kan også anvendes i drikkevand.

| 3. | I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelser, stabilitet over for varmebehandling og stabilitet i drikkevand. |
| --- | --- |

3.

I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelser, stabilitet over for varmebehandling og stabilitet i drikkevand.

| 4. | Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingen skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå potentielle risici ved indånding. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum gennem sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingen anvendes med personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn. |
| --- | --- |

4.

Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingen skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå potentielle risici ved indånding. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum gennem sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingen anvendes med personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn.

| 5. | Indholdet af endotoksiner i tilsætningsstoffet og dets tilbøjelighed til at støve skal sikre en maksimal eksponering for endotoksiner på 1600 IU endotoksiner/m3 luft  (2) |
| --- | --- |

5.

Indholdet af endotoksiner i tilsætningsstoffet og dets tilbøjelighed til at støve skal sikre en maksimal eksponering for endotoksiner på 1600 IU endotoksiner/m3 luft  (2)

| 6. | Følgende oplyses: »Ved supplering med L-leucin, navnlig via drikkevand, bør der tages højde for alle essentielle og betinget essentielle aminosyrer for at undgå ubalancer«. |
| --- | --- |

6.

Følgende oplyses: »Ved supplering med L-leucin, navnlig via drikkevand, bør der tages højde for alle essentielle og betinget essentielle aminosyrer for at undgå ubalancer«.

26.3.2030

Aktivstoffets karakteristika:

L-leucin fremstillet ved fermentering med Escherichia coli NITE BP-02351.

Kemisk betegnelse: C6H13NO2

CAS-nummer: 61-90-5

Analysemetode :
   (1)

Til identifikation af L-leucin i fodertilsætningsstoffet:

| — | Food Chemical Codex »L-leucinmonohydrochlorid-monografi« |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex »L-leucinmonohydrochlorid-monografi«

Til kvantificering af leucin i fodertilsætningsstoffet:

| — | ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og optisk detektion (IEC-VIS/FLD) |
| --- | --- |

—

ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og optisk detektion (IEC-VIS/FLD)

Til kvantificering af leucin i forblandinger:

| — | ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og optisk detektion (IEC-VIS/FLD) eller |
| --- | --- |

—

ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og optisk detektion (IEC-VIS/FLD) eller

| — | ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og fotometrisk detektion (IEC-VIS) — Kommissionens forordning (EF) nr. 152/2009 |
| --- | --- |

—

ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og fotometrisk detektion (IEC-VIS) — Kommissionens forordning (EF) nr. 152/2009

Til kvantificering af leucin i foderblandinger og fodermidler:

| — | ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og fotometrisk detektion (IEC-VIS) — Kommissionens forordning (EF) nr. 152/2009 |
| --- | --- |

—

ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og fotometrisk detektion (IEC-VIS) — Kommissionens forordning (EF) nr. 152/2009

Til kvantificering af leucin i vand:

| — | ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og fotometrisk detektion (IEC-VIS) |
| --- | --- |

—

ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og fotometrisk detektion (IEC-VIS)

Kategori: Sensoriske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: Aromastoffer

3c382

—

L-leucin

Tilsætningsstoffets sammensætning:

Pulver med et indhold af L-leucin på mindst 98 % (på tørstofbasis) og et vandindhold på højst 1,5 %

Alle dyrearter

—

—

—

| 1. | L-leucin kan markedsføres og anvendes som et tilsætningsstof bestående af et præparat |
| --- | --- |

1.

L-leucin kan markedsføres og anvendes som et tilsætningsstof bestående af et præparat

| 2. | Tilsætningsstoffet anvendes i foder som forblanding. |
| --- | --- |

2.

Tilsætningsstoffet anvendes i foder som forblanding.

| 3. | I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne og stabilitet over for varmebehandling. |
| --- | --- |

3.

I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne og stabilitet over for varmebehandling.

| 4. | Følgende angives på etiketten til tilsætningsstoffet:
  »Anbefalet maksimumsindhold af aktivstoffet i fuldfoder med et vandindhold på 12 %: 25 mg/kg.« |
| --- | --- |

4.

Følgende angives på etiketten til tilsætningsstoffet:

»Anbefalet maksimumsindhold af aktivstoffet i fuldfoder med et vandindhold på 12 %: 25 mg/kg.«

| 5. | Funktionel gruppe, identifikationsnummer, navn på og tilsat mængde af aktivstoffet skal angives på etiketten til forblandinger, hvis følgende indhold af aktivstoffet i fuldfoder med et vandindhold på 12 % overskrides: 25 mg/kg. |
| --- | --- |

5.

Funktionel gruppe, identifikationsnummer, navn på og tilsat mængde af aktivstoffet skal angives på etiketten til forblandinger, hvis følgende indhold af aktivstoffet i fuldfoder med et vandindhold på 12 % overskrides: 25 mg/kg.

| 6. | Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingen skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå potentielle risici ved indånding. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum gennem sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingen anvendes med personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn. |
| --- | --- |

6.

Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingen skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå potentielle risici ved indånding. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum gennem sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingen anvendes med personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn.

| 7. | Indholdet af endotoksiner i tilsætningsstoffet og dets tilbøjelighed til at støve skal sikre en maksimal eksponering for endotoksiner på 1600 IU endotoksiner/m3 luft  (2). |
| --- | --- |

7.

Indholdet af endotoksiner i tilsætningsstoffet og dets tilbøjelighed til at støve skal sikre en maksimal eksponering for endotoksiner på 1600 IU endotoksiner/m3 luft  (2).

26.3.2030

Aktivstoffets karakteristika:

L-leucin fremstillet ved fermentering med Escherichia coli NITE BP-02351.

Kemisk betegnelse: C6H13NO2

CAS-nummer: 61-90-5

FLAVIS-nr. 17.012

Analysemetode
   (1):

Til identifikation af L-leucin i fodertilsætningsstoffet:

| — | Food Chemical Codex »L-leucinmonohydrochlorid-monografi« |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex »L-leucinmonohydrochlorid-monografi«

Til kvantificering af leucin i fodertilsætningsstoffet:

| — | ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og optisk detektion (IEC-VIS/FLD) |
| --- | --- |

—

ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og optisk detektion (IEC-VIS/FLD)

Til kvantificering af leucin i forblandinger:

| — | ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og optisk detektion (IEC-VIS/FLD) eller |
| --- | --- |

—

ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og optisk detektion (IEC-VIS/FLD) eller

| — | ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og fotometrisk detektion (IEC-VIS) — Kommissionens forordning (EF) nr. 152/2009 |
| --- | --- |

—

ionbyttekromatografi i kombination med postkolonnederivatisering og fotometrisk detektion (IEC-VIS) — Kommissionens forordning (EF) nr. 152/2009

---

(1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Eksponering beregnet på indholdet af endotoksiner og tilsætningsstoffets tilbøjelighed til at støve i henhold til den af EFSA anvendte metode (EFSA Journal 2019;17(5):5689) Analysemetode Den Europæiske Farmakopé 2.6.14 (bakterielle endotoksiner).

---

| 6.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/14

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/379

af 5. marts 2020

om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Egypten

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 12 og artikel 24, stk. 1,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

PROCEDURE

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Den 7. juni 2019 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antisubsidieundersøgelse vedrørende importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af endeløse filamenter af glasfibervarer (»GFR«) med oprindelse i Egypten (»det pågældende land«) i henhold til artikel 10 i grundforordningen. Den offentliggjorde en meddelelse om indledning i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelse«). |
| --- | --- |

(1)

Den 7. juni 2019 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antisubsidieundersøgelse vedrørende importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af endeløse filamenter af glasfibervarer (»GFR«) med oprindelse i Egypten (»det pågældende land«) i henhold til artikel 10 i grundforordningen. Den offentliggjorde en meddelelse om indledning i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelse«).

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (2) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 24. april 2019 af European Glass Fibre Producers Association (»klageren« eller »APFE«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion. Klagen blev støttet af en række producenter, der tegner sig for 71 % af den samlede EU-produktion af endeløse filamenter af glasfibervarer. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 24. april 2019 af European Glass Fibre Producers Association (»klageren« eller »APFE«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion. Klagen blev støttet af en række producenter, der tegner sig for 71 % af den samlede EU-produktion af endeløse filamenter af glasfibervarer.

| (3) | Forud for indledningen af antisubsidieundersøgelsen underrettede Kommissionen den egyptiske regering (»GOE«) om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret klage, og indbød GOE til konsultationer i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 7. GOE afslog tilbuddet om høringer, som således ikke blev afholdt, men fremsatte to sæt bemærkninger vedrørende indledningen af undersøgelsen, et sæt før offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og et efter. |
| --- | --- |

(3)

Forud for indledningen af antisubsidieundersøgelsen underrettede Kommissionen den egyptiske regering (»GOE«) om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret klage, og indbød GOE til konsultationer i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 7. GOE afslog tilbuddet om høringer, som således ikke blev afholdt, men fremsatte to sæt bemærkninger vedrørende indledningen af undersøgelsen, et sæt før offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og et efter.

| (4) | Den 3. maj 2019 indledte Kommissionen en særskilt antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af de samme endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Egypten og Bahrain (3). Den 12. december 2019 meddelte Kommissionen alle interesserede parter, at undersøgelsen ville fortsætte uden indførelse af midlertidig antidumpingtold. |
| --- | --- |

(4)

Den 3. maj 2019 indledte Kommissionen en særskilt antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af de samme endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Egypten og Bahrain (3). Den 12. december 2019 meddelte Kommissionen alle interesserede parter, at undersøgelsen ville fortsætte uden indførelse af midlertidig antidumpingtold.

3

| (5) | Forud for indledningen af undersøgelsen fremførte GOE, at klagen ikke indeholdt tilstrækkelige beviser for subsidiering eller skade til at berettige indledning af en procedure. GOE's bemærkninger vedrørende subsidiering blev behandlet i notatet om bevisernes tilstrækkelighed, der blev føjet til det åbne dossier, og dens bemærkninger vedrørende skade behandles nedenfor. |
| --- | --- |

(5)

Forud for indledningen af undersøgelsen fremførte GOE, at klagen ikke indeholdt tilstrækkelige beviser for subsidiering eller skade til at berettige indledning af en procedure. GOE's bemærkninger vedrørende subsidiering blev behandlet i notatet om bevisernes tilstrækkelighed, der blev føjet til det åbne dossier, og dens bemærkninger vedrørende skade behandles nedenfor.

| (6) | Efter indledningen modtog Kommissionen yderligere bemærkninger fra GOE, som igen gjorde opmærkning på sine bemærkninger vedrørende subsidier, men som også fremsatte en bemærkning om de påstande om skade forvoldt af import fra Egypten, der var omhandlet i klagen. |
| --- | --- |

(6)

Efter indledningen modtog Kommissionen yderligere bemærkninger fra GOE, som igen gjorde opmærkning på sine bemærkninger vedrørende subsidier, men som også fremsatte en bemærkning om de påstande om skade forvoldt af import fra Egypten, der var omhandlet i klagen.

| (7) | GOE analyserede først de data i klagen, som viste priserne på EU-markedet i 2017 og 2018, og anførte, at EU-salgspriserne ikke faldt, og at importpriserne fra Egypten kun faldt med 2 %. |
| --- | --- |

(7)

GOE analyserede først de data i klagen, som viste priserne på EU-markedet i 2017 og 2018, og anførte, at EU-salgspriserne ikke faldt, og at importpriserne fra Egypten kun faldt med 2 %.

| (8) | Denne prisanalyse omfattede imidlertid kun en sammenligning af to år i den betragtede periode, og der blev derfor ikke taget hensyn til hele datasættet i klagen med den samlede udvikling i importpriserne og EU-salgspriserne, som viser faldende importpriser og stagnerende EU-salgspriser. |
| --- | --- |

(8)

Denne prisanalyse omfattede imidlertid kun en sammenligning af to år i den betragtede periode, og der blev derfor ikke taget hensyn til hele datasættet i klagen med den samlede udvikling i importpriserne og EU-salgspriserne, som viser faldende importpriser og stagnerende EU-salgspriser.

| (9) | Kommissionen anførte også oplysningerne i betragtning 84-91 om pristendenser og Kommissionens konklusioner baseret på hele datasættet. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen anførte også oplysningerne i betragtning 84-91 om pristendenser og Kommissionens konklusioner baseret på hele datasættet.

| (10) | GOE analyserede de økonomiske indikatorer i klagen og konkluderede, at de ikke udviste væsentlig skade. Dette svarer ikke til Kommissionens analyse af oplysningerne i klagen, der klart udviser skade som følge af et kraftigt fald i fortjenesten fra 2016 til 2018. |
| --- | --- |

(10)

GOE analyserede de økonomiske indikatorer i klagen og konkluderede, at de ikke udviste væsentlig skade. Dette svarer ikke til Kommissionens analyse af oplysningerne i klagen, der klart udviser skade som følge af et kraftigt fald i fortjenesten fra 2016 til 2018.

| (11) | Kommissionens analyse af indikatorerne, både de makroøkonomiske og de mikroøkonomiske, er nærmere beskrevet i afsnit 4.4. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionens analyse af indikatorerne, både de makroøkonomiske og de mikroøkonomiske, er nærmere beskrevet i afsnit 4.4.

| (12) | Derefter påpegede GOE andre årsager til væsentlig skade, som Kommissionen muligvis ville finde bevis for. GOE hævder, at en sådan skade kunne skyldes manglende teknologisk udvikling, utilstrækkelig produktionskapacitet, en nedgang i efterspørgslen, øgede omkostninger og import fra andre lande. |
| --- | --- |

(12)

Derefter påpegede GOE andre årsager til væsentlig skade, som Kommissionen muligvis ville finde bevis for. GOE hævder, at en sådan skade kunne skyldes manglende teknologisk udvikling, utilstrækkelig produktionskapacitet, en nedgang i efterspørgslen, øgede omkostninger og import fra andre lande.

| (13) | Klagen omhandler allerede disse faktorer og indeholder beviser for, at EU-erhvervsgrenen har investeret i sine faciliteter, og at der ikke er nogen årsagssammenhæng mellem importen fra andre lande og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(13)

Klagen omhandler allerede disse faktorer og indeholder beviser for, at EU-erhvervsgrenen har investeret i sine faciliteter, og at der ikke er nogen årsagssammenhæng mellem importen fra andre lande og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

| (14) | Alle disse faktorer er blevet undersøgt, og Kommissionens foreløbige konklusioner er beskrevet i afsnit 5. |
| --- | --- |

(14)

Alle disse faktorer er blevet undersøgt, og Kommissionens foreløbige konklusioner er beskrevet i afsnit 5.

| (15) | Kommissionen modtog også en bemærkning om påstandene om skade forvoldt af import fra Egypten fra en gruppe brugere af GFR i Unionen. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen modtog også en bemærkning om påstandene om skade forvoldt af import fra Egypten fra en gruppe brugere af GFR i Unionen.

| (16) | Brugergruppen, som ønskede at forblive anonym, fremsatte bemærkninger om manglende skade i 2015, importmængden fra Egypten, manglende sandsynlighed for en yderligere stigning i importmængden og de økonomiske indikatorer i klagen. |
| --- | --- |

(16)

Brugergruppen, som ønskede at forblive anonym, fremsatte bemærkninger om manglende skade i 2015, importmængden fra Egypten, manglende sandsynlighed for en yderligere stigning i importmængden og de økonomiske indikatorer i klagen.

| (17) | Alle disse faktorer er også blevet undersøgt, og Kommissionens foreløbige konklusioner findes i afsnit 4. Kommissionen bekræftede, at klagen i den indledende fase indeholdt tilstrækkelige beviser for skadevoldende subsidiering. |
| --- | --- |

(17)

Alle disse faktorer er også blevet undersøgt, og Kommissionens foreløbige konklusioner findes i afsnit 4. Kommissionen bekræftede, at klagen i den indledende fase indeholdt tilstrækkelige beviser for skadevoldende subsidiering.

| (18) | GOE og Jushi Egypt anførte også, at eftergivelsen af importafgifter på råmaterialer ikke udgør et subsidie, for så vidt disse importerede varer reeksporteres som sådanne eller forarbejdet til en downstreamvare. |
| --- | --- |

(18)

GOE og Jushi Egypt anførte også, at eftergivelsen af importafgifter på råmaterialer ikke udgør et subsidie, for så vidt disse importerede varer reeksporteres som sådanne eller forarbejdet til en downstreamvare.

| (19) | Kommissionen erkendte, at navnlig når betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag I, II og III, der er omhandlet heri, er opfyldt, er det kun for stor eftergivelse af importafgifter på råmaterialer, der udgør et udligningsberettiget subsidie, og var særlig opmærksom herpå i løbet af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen erkendte, at navnlig når betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag I, II og III, der er omhandlet heri, er opfyldt, er det kun for stor eftergivelse af importafgifter på råmaterialer, der udgør et udligningsberettiget subsidie, og var særlig opmærksom herpå i løbet af undersøgelsen.

| (20) | Kommissionen bemærkede endvidere, at GOE's bemærkning ikke vedrørte fritagelse for importafgifter på produktionsudstyr. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen bemærkede endvidere, at GOE's bemærkning ikke vedrørte fritagelse for importafgifter på produktionsudstyr.

1.2.   Ændring af indledningsmeddelelsen

Ændring af indledningsmeddelelsen

| (21) | Den 12. februar 2020 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om ændring af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende (4). |
| --- | --- |

(21)

Den 12. februar 2020 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om ændring af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende (4).

Den Europæiske Unions Tidende

4

| (22) | I løbet af undersøgelsen fandt Kommissionen yderligere dokumentation for relevante subsidier, som ikke var fuldt ud omfattet af indledningsmeddelelsen af 7. juni 2019. |
| --- | --- |

(22)

I løbet af undersøgelsen fandt Kommissionen yderligere dokumentation for relevante subsidier, som ikke var fuldt ud omfattet af indledningsmeddelelsen af 7. juni 2019.

| (23) | Kommissionen fandt navnlig yderligere beviser for præferencelån fra kinesiske statsejede eller statskontrollerede enheder, der blev ydet direkte til Jushi Egypt og indirekte via Jushi Egypts moderselskab i Folkerepublikken Kina. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen fandt navnlig yderligere beviser for præferencelån fra kinesiske statsejede eller statskontrollerede enheder, der blev ydet direkte til Jushi Egypt og indirekte via Jushi Egypts moderselskab i Folkerepublikken Kina.

| (24) | Med hensyn til disse lån fandt Kommissionen beviser for, at de omfatter et finansielt bidrag, der kan tilskrives den egyptiske regering, hvorved den eksporterende producent af den pågældende vare opnår en fordel. |
| --- | --- |

(24)

Med hensyn til disse lån fandt Kommissionen beviser for, at de omfatter et finansielt bidrag, der kan tilskrives den egyptiske regering, hvorved den eksporterende producent af den pågældende vare opnår en fordel.

| (25) | I løbet af undersøgelsen konstaterede Kommissionen også andre elementer i samarbejdet mellem Egypten og Folkerepublikken Kina, som kan være relevante for undersøgelsen af anden subsidieringspraksis allerede nævnt i indledningsmeddelelsen, såsom tilrådighedsstillelse af jordarealer mod utilstrækkeligt vederlag. |
| --- | --- |

(25)

I løbet af undersøgelsen konstaterede Kommissionen også andre elementer i samarbejdet mellem Egypten og Folkerepublikken Kina, som kan være relevante for undersøgelsen af anden subsidieringspraksis allerede nævnt i indledningsmeddelelsen, såsom tilrådighedsstillelse af jordarealer mod utilstrækkeligt vederlag.

| (26) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, besluttede Kommissionen derfor at medtage disse subsidier inden for rammerne af den nuværende undersøgelse og ændre meddelelsen af 7. juni 2019 i overensstemmelse hermed. Der blev føjet et notat til dossieret, og GOE blev inviteret til konsultationer om disse yderligere subsidier. |
| --- | --- |

(26)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, besluttede Kommissionen derfor at medtage disse subsidier inden for rammerne af den nuværende undersøgelse og ændre meddelelsen af 7. juni 2019 i overensstemmelse hermed. Der blev føjet et notat til dossieret, og GOE blev inviteret til konsultationer om disse yderligere subsidier.

1.3.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (27) | Undersøgelsen af subsidiering og skade omfattede perioden fra den 1. april 2018 til den 31. marts 2019 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2016 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). Hvis det var relevant, undersøgte Kommissionen også data for perioden efter UP. |
| --- | --- |

(27)

Undersøgelsen af subsidiering og skade omfattede perioden fra den 1. april 2018 til den 31. marts 2019 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2016 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). Hvis det var relevant, undersøgte Kommissionen også data for perioden efter UP.

1.4.   Registrering

Registrering

| (28) | Kommissionen gjorde importen af den pågældende vare til genstand for registrering i forhåndsfremlæggelsesperioden på tre uger i henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 5a, ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/199 (5) (»forordningen om registrering«). |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen gjorde importen af den pågældende vare til genstand for registrering i forhåndsfremlæggelsesperioden på tre uger i henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 5a, ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/199 (5) (»forordningen om registrering«).

5

1.5.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (29) | I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, GOE, de kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere samt sammenslutninger, som, den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(29)

I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, GOE, de kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere samt sammenslutninger, som, den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (30) | De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(30)

De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

| (31) | Interesserede parter, som allerede havde samarbejdet i forbindelse med den særskilte antidumpingundersøgelse, blev opfordret til at erklære, at de samarbejdede i forbindelse med begge undersøgelser, og blev anset for at være interesserede parter i begge, da de havde gjort dette. Dertil skal dog siges, at Kommissionen anså antidumping- og antisubsidieundersøgelserne for at være to særskilte procedurer og anmodede interesserede parter om klart at angive i deres bemærkninger, om de henviste til antidumpingundersøgelsen, antisubsidieundersøgelsen eller begge. |
| --- | --- |

(31)

Interesserede parter, som allerede havde samarbejdet i forbindelse med den særskilte antidumpingundersøgelse, blev opfordret til at erklære, at de samarbejdede i forbindelse med begge undersøgelser, og blev anset for at være interesserede parter i begge, da de havde gjort dette. Dertil skal dog siges, at Kommissionen anså antidumping- og antisubsidieundersøgelserne for at være to særskilte procedurer og anmodede interesserede parter om klart at angive i deres bemærkninger, om de henviste til antidumpingundersøgelsen, antisubsidieundersøgelsen eller begge.

1.6.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (32) | Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 27. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 27.

1.6.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (33) | Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Den oprindeligt udtagne stikprøve var den samme som for den særskilte antidumpingundersøgelse vedrørende samme vare med oprindelse i Egypten og Bahrain. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Den oprindeligt udtagne stikprøve var den samme som for den særskilte antidumpingundersøgelse vedrørende samme vare med oprindelse i Egypten og Bahrain.

| (34) | Der blev ikke modtaget bemærkninger til den udtagne stikprøve. |
| --- | --- |

(34)

Der blev ikke modtaget bemærkninger til den udtagne stikprøve.

1.6.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (35) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der er anført i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(35)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der er anført i indledningsmeddelelsen.

| (36) | Da kun to ikke forretningsmæssigt forbundne importører indgav udfyldte stikprøveskemaer, blev der ikke anvendt stikprøveudtagning. |
| --- | --- |

(36)

Da kun to ikke forretningsmæssigt forbundne importører indgav udfyldte stikprøveskemaer, blev der ikke anvendt stikprøveudtagning.

| (37) | De to ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev også udvalgt til nærmere undersøgelse i den særskilte antidumpingundersøgelse. |
| --- | --- |

(37)

De to ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev også udvalgt til nærmere undersøgelse i den særskilte antidumpingundersøgelse.

1.6.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Egypten

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Egypten

| (38) | Kommissionen anvendte ikke stikprøveudtagning i forbindelse med eksporterende producenter i Egypten, da Jushi Group er den eneste eksporterende producent af den pågældende vare i Egypten. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen anvendte ikke stikprøveudtagning i forbindelse med eksporterende producenter i Egypten, da Jushi Group er den eneste eksporterende producent af den pågældende vare i Egypten.

1.6.4.   Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

| (39) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til GOE, til den eksporterende producent, til de tre EU-producenter i stikprøven og til to ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Der blev stillet et spørgeskema til rådighed for brugerne, som de kunne udfylde, hvis de ønskede det, i stedet for at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til GOE, til den eksporterende producent, til de tre EU-producenter i stikprøven og til to ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Der blev stillet et spørgeskema til rådighed for brugerne, som de kunne udfylde, hvis de ønskede det, i stedet for at fremsætte bemærkninger.

| (40) | Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra GOE, den eksporterende producent, alle EU-producenter i stikprøven og begge ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Der blev også modtaget to udfyldte spørgeskemaer fra brugere. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra GOE, den eksporterende producent, alle EU-producenter i stikprøven og begge ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Der blev også modtaget to udfyldte spørgeskemaer fra brugere.

| (41) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om subsidiering, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos GOE, General Authority for the Suez Economic Zone og General Authority for Investment and Free Zones, hvor også embedsmænd fra andre relevante ministerier deltog. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om subsidiering, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos GOE, General Authority for the Suez Economic Zone og General Authority for Investment and Free Zones, hvor også embedsmænd fra andre relevante ministerier deltog.

| (42) | Metoden for og korrektheden af de data, klagerne indsamlede med henblik på de makroøkonomiske indikatorer, var genstand for et kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 26 hos klagernes advokater. |
| --- | --- |

(42)

Metoden for og korrektheden af de data, klagerne indsamlede med henblik på de makroøkonomiske indikatorer, var genstand for et kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 26 hos klagernes advokater.

| (43) | Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 26 hos følgende virksomheder: | EU-producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder








  — | 3B Fibreglass, Battice, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(43)

Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 26 hos følgende virksomheder:

EU-producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder

EU-producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder

—

3B Fibreglass, Battice, Belgien

| — | Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovakiet |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovakiet

| — | European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgien |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgien

| | Ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Den Europæiske Union








  — | Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- | --- |

Ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Den Europæiske Union

Ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Den Europæiske Union

—

Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Det Forenede Kongerige

| — | Helm AG, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Tyskland

| | Ikke forretningsmæssigt forbundne brugere i Den Europæiske Union








  — | Polykemi, Ystad, Sverige |
| --- | --- | --- |

Ikke forretningsmæssigt forbundne brugere i Den Europæiske Union

Ikke forretningsmæssigt forbundne brugere i Den Europæiske Union

—

Polykemi, Ystad, Sverige

| — | Virksomhed A (6) |
| --- | --- |

—

Virksomhed A (6)

6

| | Den eksporterende producent i Egypten og forretningsmæssigt forbundne virksomheder








  — | Jushi Group:






  — | Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egypten |
| --- | --- | --- | --- |

Den eksporterende producent i Egypten og forretningsmæssigt forbundne virksomheder

Den eksporterende producent i Egypten og forretningsmæssigt forbundne virksomheder

—

Jushi Group:

—

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egypten

| — | Jushi France SAS, Frankrig |
| --- | --- |

—

Jushi France SAS, Frankrig

| — | Jushi Italia srl, Italien |
| --- | --- |

—

Jushi Italia srl, Italien

| — | Jushi Spain SA, Spanien. |
| --- | --- |

—

Jushi Spain SA, Spanien.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare

| (44) | Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder (»afhuggede tråde«), glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt, med et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887) (»rovings«), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld (»måtter«) (»den undersøgte vare«). Den undersøgte vare er kendt som »glasfiberforstærkning« eller »GFR«. |
| --- | --- |

(44)

Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder (»afhuggede tråde«), glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt, med et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887) (»rovings«), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld (»måtter«) (»den undersøgte vare«). Den undersøgte vare er kendt som »glasfiberforstærkning« eller »GFR«.

| (45) | Den pågældende vare er den undersøgte vare med oprindelse i Egypten. |
| --- | --- |

(45)

Den pågældende vare er den undersøgte vare med oprindelse i Egypten.

| (46) | Den pågældende vare er i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (Taric-kode 7019120022, 7019120025, 7019120026 og 7019120039). |
| --- | --- |

(46)

Den pågældende vare er i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (Taric-kode 7019120022, 7019120025, 7019120026 og 7019120039).

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (47) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  a) | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(47)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

a)

den pågældende vare

| b) | den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Egypten |
| --- | --- |

b)

den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Egypten

| c) | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

c)

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (48) | Kommissionens besluttede, at i forbindelse med denne undersøgelse er disse varer derfor samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, litra c). |
| --- | --- |

(48)

Kommissionens besluttede, at i forbindelse med denne undersøgelse er disse varer derfor samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, litra c).

3.   SUBSIDIERING

SUBSIDIERING

3.1.   Subsidier og subsidieprogrammer inden for rammerne af den nuværende undersøgelse

Subsidier og subsidieprogrammer inden for rammerne af den nuværende undersøgelse

| (49) | På grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder oplysningerne i klagen, meddelelsen om indledning og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen den påståede subsidiering fra GOE's side gennem følgende subsidier:






  — | Præferencelån, kreditlinjer, anden finansiering, forsikring og garantier |
| --- | --- | --- |

(49)

På grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder oplysningerne i klagen, meddelelsen om indledning og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen den påståede subsidiering fra GOE's side gennem følgende subsidier:

—

Præferencelån, kreditlinjer, anden finansiering, forsikring og garantier

| — | Indtægter, som der gives afkald på gennem ordninger for fritagelse for og nedsættelse af direkte skatter:






  — | Indkomstmæssige skattefordele for virksomheder i en særlig økonomisk zone |
| --- | --- | --- |

—

Indtægter, som der gives afkald på gennem ordninger for fritagelse for og nedsættelse af direkte skatter:

—

Indkomstmæssige skattefordele for virksomheder i en særlig økonomisk zone

| — | Indtægter, som der gives afkald på gennem ordninger vedrørende indirekte skat og importafgifter:






  — | Momsfritagelse og nedsættelse af importafgifter ved brug af importeret udstyr |
| --- | --- | --- |

—

Indtægter, som der gives afkald på gennem ordninger vedrørende indirekte skat og importafgifter:

—

Momsfritagelse og nedsættelse af importafgifter ved brug af importeret udstyr

| — | Momsfritagelse og fritagelse for importafgifter på importerede råmaterialer, der anvendes i eksporterede færdigvarer |
| --- | --- |

—

Momsfritagelse og fritagelse for importafgifter på importerede råmaterialer, der anvendes i eksporterede færdigvarer

| — | Statslig levering af varer og tjenesteydelser mod utilstrækkeligt vederlag (»LTAR«):






  — | Statslig levering af elektricitet mod utilstrækkeligt vederlag |
| --- | --- | --- |

—

Statslig levering af varer og tjenesteydelser mod utilstrækkeligt vederlag (»LTAR«):

—

Statslig levering af elektricitet mod utilstrækkeligt vederlag

| — | Statslig tilrådighedsstillelse af jordarealer mod utilstrækkeligt vederlag. |
| --- | --- |

—

Statslig tilrådighedsstillelse af jordarealer mod utilstrækkeligt vederlag.

3.2.   Indledning

Indledning

| (50) | Den påståede subsidiering i Egypten vedrører Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. (»Jushi Egypt«), som er en virksomhed, der er beliggende i China-Egypt Suez Economic and Trade Cooperation Zone (»SETC-Zonen«). Zonen dækker et areal på 7,34 km2, som er opdelt i et opstartsområde på 1,34 km2 og et ekspansionsområde på 6 km2. |
| --- | --- |

(50)

Den påståede subsidiering i Egypten vedrører Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. (»Jushi Egypt«), som er en virksomhed, der er beliggende i China-Egypt Suez Economic and Trade Cooperation Zone (»SETC-Zonen«). Zonen dækker et areal på 7,34 km2, som er opdelt i et opstartsområde på 1,34 km2 og et ekspansionsområde på 6 km2.

2

2

2

| (51) | I 2002 blev det større område på 20 km2, som SETC-Zonen befandt sig i, dvs. Northwest Gulf of Suez Economic Zone, officielt klassificeret som en særlig økonomisk zone (»SEZone«) af GOE (7). Bestemmelserne i egyptisk lov nr. 83/2002 om særlige økonomiske zoner (»lov nr. 83/2002«) fandt derfor nu også anvendelse på SETC-Zonen. |
| --- | --- |

(51)

I 2002 blev det større område på 20 km2, som SETC-Zonen befandt sig i, dvs. Northwest Gulf of Suez Economic Zone, officielt klassificeret som en særlig økonomisk zone (»SEZone«) af GOE (7). Bestemmelserne i egyptisk lov nr. 83/2002 om særlige økonomiske zoner (»lov nr. 83/2002«) fandt derfor nu også anvendelse på SETC-Zonen.

2

7

| (52) | I 2014 lancerede Egypten udviklingsplanen for Suezkanalen (Suez Canal Corridor Development Plan). I forbindelse med denne plan blev SEZonen i 2015 officielt integreret i den større Suez Canal Economic Zone (»SCZone«), der omfattede hele området omkring Suezkanalen på 461 km2. Hele området betragtes nu som en »særlig økonomisk zone« i henhold til lov nr. 83/2002 med ændringer (8). Da der er tale om et særligt område, drager virksomheder, som er beliggende deri, fordel af præferencebehandling som beskrevet i de subsidieprogrammer, der er nævnt nedenfor. |
| --- | --- |

(52)

I 2014 lancerede Egypten udviklingsplanen for Suezkanalen (Suez Canal Corridor Development Plan). I forbindelse med denne plan blev SEZonen i 2015 officielt integreret i den større Suez Canal Economic Zone (»SCZone«), der omfattede hele området omkring Suezkanalen på 461 km2. Hele området betragtes nu som en »særlig økonomisk zone« i henhold til lov nr. 83/2002 med ændringer (8). Da der er tale om et særligt område, drager virksomheder, som er beliggende deri, fordel af præferencebehandling som beskrevet i de subsidieprogrammer, der er nævnt nedenfor.

2

8

3.3.   Momsfritagelse og nedsættelse af importafgifter på importeret udstyr

Momsfritagelse og nedsættelse af importafgifter på importeret udstyr

| (53) | Denne ordning omfatter fritagelse for moms og importafgifter på importeret udstyr, der anvendes i produktionsprocessen hos virksomheder beliggende i SCZonen. |
| --- | --- |

(53)

Denne ordning omfatter fritagelse for moms og importafgifter på importeret udstyr, der anvendes i produktionsprocessen hos virksomheder beliggende i SCZonen.

3.3.1.   Analyse

Analyse

| (54) | Retsgrundlaget for denne ordning er:






  a) | Lov nr. 83/2002 om særlige økonomiske zoner (»lov nr. 83/2002«) |
| --- | --- | --- |

(54)

Retsgrundlaget for denne ordning er:

a)

Lov nr. 83/2002 om særlige økonomiske zoner (»lov nr. 83/2002«)

| b) | Dekret udstedt af Den Arabiske Republik Egyptens præsident om lov nr. 27/2015 om ændring af visse bestemmelser i lov om særlige økonomiske zoner udstedt ved lov nr. 83/2002 (»lov nr. 27/2015«) |
| --- | --- |

b)

Dekret udstedt af Den Arabiske Republik Egyptens præsident om lov nr. 27/2015 om ændring af visse bestemmelser i lov om særlige økonomiske zoner udstedt ved lov nr. 83/2002 (»lov nr. 27/2015«)

| c) | Lov om investeringer som gennemført ved lov nr. 72 af 2017 |
| --- | --- |

c)

Lov om investeringer som gennemført ved lov nr. 72 af 2017

| d) | Premierministerens udkast til resolution nr. (2310) af 2017 om udstedelse af ministerielle bestemmelser om lov om investeringer udstedt i henhold til lov nr. 72 af 2017 |
| --- | --- |

d)

Premierministerens udkast til resolution nr. (2310) af 2017 om udstedelse af ministerielle bestemmelser om lov om investeringer udstedt i henhold til lov nr. 72 af 2017

| e) | Lov om moms som gennemført ved lov nr. 67 af 2016 |
| --- | --- |

e)

Lov om moms som gennemført ved lov nr. 67 af 2016

| f) | Ministerielle bestemmelser om lov om moms, finansministeriets bekendtgørelse nr. 66/2017. |
| --- | --- |

f)

Ministerielle bestemmelser om lov om moms, finansministeriets bekendtgørelse nr. 66/2017.

3.3.2.   Resultater af undersøgelsen

Resultater af undersøgelsen

| (55) | I henhold til artikel 22 i lov nr. 83/2002, som ændret ved lov nr. 27/2015, indgår SCZonen i et særskilt toldområde i henhold til en bekendtgørelse udstedt af finansministeriet. Dette særskilte toldområde fungerer under tilsyn af det øverste toldudvalg, der er nedsat af formanden for zonens myndighed. |
| --- | --- |

(55)

I henhold til artikel 22 i lov nr. 83/2002, som ændret ved lov nr. 27/2015, indgår SCZonen i et særskilt toldområde i henhold til en bekendtgørelse udstedt af finansministeriet. Dette særskilte toldområde fungerer under tilsyn af det øverste toldudvalg, der er nedsat af formanden for zonens myndighed.

| (56) | I henhold til artikel 42 i lov nr. 83/2002 er import af udstyr, redskaber eller apparater desuden fritaget for skatter og afgifter, så længe de henføres til fremstillede varer eller tjenesteydelser knyttet til de aktiviteter, der er tilladt inden for SCZonen. SCZonen er dog ikke kun en eksportzone, og derfor skal der betales skatter og afgifter af alle varer, som frigives til hjemmemarkedet uden for SCZonen. |
| --- | --- |

(56)

I henhold til artikel 42 i lov nr. 83/2002 er import af udstyr, redskaber eller apparater desuden fritaget for skatter og afgifter, så længe de henføres til fremstillede varer eller tjenesteydelser knyttet til de aktiviteter, der er tilladt inden for SCZonen. SCZonen er dog ikke kun en eksportzone, og derfor skal der betales skatter og afgifter af alle varer, som frigives til hjemmemarkedet uden for SCZonen.

| (57) | Endelig betaler virksomheder beliggende uden for SCZonen i henhold til den relevante lovgivning moms i forvejen, som derefter modregnes i momsen ved salg på hjemmemarkedet eller refunderes, hvis det er relevant, når færdigvarerne eksporteres. |
| --- | --- |

(57)

Endelig betaler virksomheder beliggende uden for SCZonen i henhold til den relevante lovgivning moms i forvejen, som derefter modregnes i momsen ved salg på hjemmemarkedet eller refunderes, hvis det er relevant, når færdigvarerne eksporteres.

| (58) | Virksomheder beliggende i SCZonen betaler i overensstemmelse med en forståelsesaftale mellem finansministeriet og SCZonens overordnede myndighed ikke moms i første omgang. |
| --- | --- |

(58)

Virksomheder beliggende i SCZonen betaler i overensstemmelse med en forståelsesaftale mellem finansministeriet og SCZonens overordnede myndighed ikke moms i første omgang.

| (59) | Kommissionen konstaterede, at Jushi Egypt ganske rigtigt ikke havde betalt moms og importafgifter på importeret udstyr siden 2017 og i hele undersøgelsesperioden. Før 2017 betalte virksomheden faktisk importafgifter og moms/almindelig omsætningsafgift (»GST«) (9) på importeret udstyr, da den endnu ikke havde tilsluttet sig SCZonen. I kraft af virksomhedens tilslutning til SCZonens skatte- og administrationssystem i 2017 drager Jushi Egypt dog fordel af skattemæssig præferencebehandling inden for zonen, herunder fritagelse for moms og afgifter. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen konstaterede, at Jushi Egypt ganske rigtigt ikke havde betalt moms og importafgifter på importeret udstyr siden 2017 og i hele undersøgelsesperioden. Før 2017 betalte virksomheden faktisk importafgifter og moms/almindelig omsætningsafgift (»GST«) (9) på importeret udstyr, da den endnu ikke havde tilsluttet sig SCZonen. I kraft af virksomhedens tilslutning til SCZonens skatte- og administrationssystem i 2017 drager Jushi Egypt dog fordel af skattemæssig præferencebehandling inden for zonen, herunder fritagelse for moms og afgifter.

9

| (60) | I Egypten bør virksomheder, som køber maskiner, der er belagt med 5 % moms, normalt anvende beløbene som kredit mod fremtidige betalinger (10). Hvis kreditsaldoen opretholdes i mere end 6 på hinanden følgende skatteperioder (måneder), hvilket er tilfældet for virksomheder, der er stærkt involveret i eksport, og som ikke kan modregne moms på råmaterialer som kredit mod fremtidige betalinger, skal den registrerede person dog indsende en skriftlig ansøgning med angivelse af kreditsaldoens størrelse. Den egyptiske skattemyndighed bør inden for 45 dage fra indgivelsen af ansøgningen kontrollere, om balancen er korrekt og refundere beløbet. |
| --- | --- |

(60)

I Egypten bør virksomheder, som køber maskiner, der er belagt med 5 % moms, normalt anvende beløbene som kredit mod fremtidige betalinger (10). Hvis kreditsaldoen opretholdes i mere end 6 på hinanden følgende skatteperioder (måneder), hvilket er tilfældet for virksomheder, der er stærkt involveret i eksport, og som ikke kan modregne moms på råmaterialer som kredit mod fremtidige betalinger, skal den registrerede person dog indsende en skriftlig ansøgning med angivelse af kreditsaldoens størrelse. Den egyptiske skattemyndighed bør inden for 45 dage fra indgivelsen af ansøgningen kontrollere, om balancen er korrekt og refundere beløbet.

10

| (61) | Undersøgelsen viste dog, at GOE i praksis ikke godtgør den moms, der er betalt i forvejen, og derfor udgør afgiften en faktisk omkostning for sådanne virksomheder. En analyse af Jushi Egypts GST/momstilgodehavender i årsberetningerne for 2016-2018 viste faktisk, at de beløb, som GOE skyldte Jushi Egypt, stadig var udestående efter flere år (11), og Jushi Egypt bekræftede, at virksomheden ikke forventede at modtage godtgørelserne (12). |
| --- | --- |

(61)

Undersøgelsen viste dog, at GOE i praksis ikke godtgør den moms, der er betalt i forvejen, og derfor udgør afgiften en faktisk omkostning for sådanne virksomheder. En analyse af Jushi Egypts GST/momstilgodehavender i årsberetningerne for 2016-2018 viste faktisk, at de beløb, som GOE skyldte Jushi Egypt, stadig var udestående efter flere år (11), og Jushi Egypt bekræftede, at virksomheden ikke forventede at modtage godtgørelserne (12).

11

12

| (62) | Det bør også tages i betragtning, at udstyr, der anvendes til fremstilling af varer, herunder den undersøgte vare, efter al sandsynlighed vil blive anvendt i hele dets levetid på det egyptiske område uden at blive reeksporteret eller solgt på hjemmemarkedet, og derfor er der ingen anden grund til at indrømme fritagelse for told og moms ved køb heraf end at give virksomheder beliggende i SCZonen en fordel. Denne praksis udgør således indtægter, som der gives afkald på, i form af told og moms, der uden begrundelse ikke skal betales, for dette udstyr anvendes til lokal fremstilling af den undersøgte vare, for hvilken der normalt skal betales told og moms af producenter, der er beliggende uden for SCZonen. |
| --- | --- |

(62)

Det bør også tages i betragtning, at udstyr, der anvendes til fremstilling af varer, herunder den undersøgte vare, efter al sandsynlighed vil blive anvendt i hele dets levetid på det egyptiske område uden at blive reeksporteret eller solgt på hjemmemarkedet, og derfor er der ingen anden grund til at indrømme fritagelse for told og moms ved køb heraf end at give virksomheder beliggende i SCZonen en fordel. Denne praksis udgør således indtægter, som der gives afkald på, i form af told og moms, der uden begrundelse ikke skal betales, for dette udstyr anvendes til lokal fremstilling af den undersøgte vare, for hvilken der normalt skal betales told og moms af producenter, der er beliggende uden for SCZonen.

| (63) | Jushi Egypt blev omfattet af særbehandling under SCZonens retlige ordning i 2017 og drog derfor fordel af en faktisk momsfritagelse for importerede maskiner. Denne fritagelse udgør indtægter, som der gives afkald på, for selv om moms, jf. de foregående betragtninger, i sidste ende bør refunderes, foreligger der i realiteten ikke noget bevis for, at GOE har godtgjort Jushi Egypt den moms, der er betalt på maskiner tidligere. Det fremgik faktisk af de foreliggende beviser, at Jushi Egypt ikke modtog disse tilbagebetalinger, da virksomheden var beliggende uden for zonen. |
| --- | --- |

(63)

Jushi Egypt blev omfattet af særbehandling under SCZonens retlige ordning i 2017 og drog derfor fordel af en faktisk momsfritagelse for importerede maskiner. Denne fritagelse udgør indtægter, som der gives afkald på, for selv om moms, jf. de foregående betragtninger, i sidste ende bør refunderes, foreligger der i realiteten ikke noget bevis for, at GOE har godtgjort Jushi Egypt den moms, der er betalt på maskiner tidligere. Det fremgik faktisk af de foreliggende beviser, at Jushi Egypt ikke modtog disse tilbagebetalinger, da virksomheden var beliggende uden for zonen.

| (64) | Virksomheder, som er beliggende i SCZonen, og som ikke skal betale moms i forvejen, indrømmes en faktisk momsfritagelse, som ud over at spare dem for en faktisk omkostning også sparer dem for den administrative byrde, der er forbundet med at kræve godtgørelse af moms eller modregne momstilgodehavender. Den samme konklusion gælder endnu tydeligere med hensyn til fritagelse for importafgifter på importeret udstyr. |
| --- | --- |

(64)

Virksomheder, som er beliggende i SCZonen, og som ikke skal betale moms i forvejen, indrømmes en faktisk momsfritagelse, som ud over at spare dem for en faktisk omkostning også sparer dem for den administrative byrde, der er forbundet med at kræve godtgørelse af moms eller modregne momstilgodehavender. Den samme konklusion gælder endnu tydeligere med hensyn til fritagelse for importafgifter på importeret udstyr.

3.3.3.   Konklusion

Konklusion

| (65) | I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at denne ordning udgør et finansielt bidrag i form af indtægter, som GOE giver afkald på, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet berettigede virksomheder fritages for moms og/eller importafgifter, som de ellers ville skulle betale. Den giver også de modtagende virksomheder en fordel, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2, da de følgelig befinder sig i en bedre finansiel situation, end de ville have gjort uden ordningen. Uden ordningen ville de faktisk have betalt moms og importafgifter ved importen af udstyret. |
| --- | --- |

(65)

I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at denne ordning udgør et finansielt bidrag i form af indtægter, som GOE giver afkald på, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet berettigede virksomheder fritages for moms og/eller importafgifter, som de ellers ville skulle betale. Den giver også de modtagende virksomheder en fordel, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2, da de følgelig befinder sig i en bedre finansiel situation, end de ville have gjort uden ordningen. Uden ordningen ville de faktisk have betalt moms og importafgifter ved importen af udstyret.

| (66) | Ordningen er specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet den ikke finder almindelig anvendelse i Egypten og kun gælder for virksomheder, som er beliggende i særlige økonomiske zoner, såsom SCZonen. Den lovgivning, i henhold til hvilken den subsidieydende myndighed udøver sin virksomhed, begrænser adgangen til virksomheder, der er beliggende inden for sådanne særlige økonomiske zoner. |
| --- | --- |

(66)

Ordningen er specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet den ikke finder almindelig anvendelse i Egypten og kun gælder for virksomheder, som er beliggende i særlige økonomiske zoner, såsom SCZonen. Den lovgivning, i henhold til hvilken den subsidieydende myndighed udøver sin virksomhed, begrænser adgangen til virksomheder, der er beliggende inden for sådanne særlige økonomiske zoner.

3.3.4.   Beregning af subsidiebeløbet

Beregning af subsidiebeløbet

| (67) | Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet ud fra den fordel, som modtageren havde opnået, og som blev konstateret i undersøgelsesperioden. Den fordel, modtageren har opnået, anses for at være:






  a) | Fritagelse for told på importeret udstyr indkøbt siden 2017. For at sikre, at det udligningsberettigede beløb kun dækkede undersøgelsesperioden, blev den opnåede fordel afskrevet over udstyrets levetid efter virksomhedens normale regnskabsprocedurer, bortset fra en af aktivkategorierne, hvor afskrivningsperioden blev tilpasset for bedre at afspejle den faktiske levetid, som verificeret af Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- | --- |

(67)

Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet ud fra den fordel, som modtageren havde opnået, og som blev konstateret i undersøgelsesperioden. Den fordel, modtageren har opnået, anses for at være:

a)

Fritagelse for told på importeret udstyr indkøbt siden 2017. For at sikre, at det udligningsberettigede beløb kun dækkede undersøgelsesperioden, blev den opnåede fordel afskrevet over udstyrets levetid efter virksomhedens normale regnskabsprocedurer, bortset fra en af aktivkategorierne, hvor afskrivningsperioden blev tilpasset for bedre at afspejle den faktiske levetid, som verificeret af Kommissionens tjenestegrene.

| b) | For så vidt angår indtægter, som der blev givet afkald på, i form af en faktisk momsfritagelse, blev fordelen beregnet ved at tage det fulde momsbeløb, som normalt skal betales, men som ikke blev betalt i undersøgelsesperioden, i forbindelse med køb af importeret udstyr (i UP). |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår indtægter, som der blev givet afkald på, i form af en faktisk momsfritagelse, blev fordelen beregnet ved at tage det fulde momsbeløb, som normalt skal betales, men som ikke blev betalt i undersøgelsesperioden, i forbindelse med køb af importeret udstyr (i UP).

| (68) | Det subsidiebeløb, der blev fastsat foreløbigt for denne type subsidier i undersøgelsesperioden for de eksporterende producenter, var på 0,78 %. |
| --- | --- |

(68)

Det subsidiebeløb, der blev fastsat foreløbigt for denne type subsidier i undersøgelsesperioden for de eksporterende producenter, var på 0,78 %.

3.4.   Momsfritagelse og nedsættelse af importafgifter på importerede materialer

Momsfritagelse og nedsættelse af importafgifter på importerede materialer

| (69) | I henhold til lov nr. 83/2002 kan enheder, der opererer i en særlig økonomisk zone, importere materialer uden at betale told, omsætningsafgift eller andre skatter og afgifter, som ellers ville forfalde til betaling, for så vidt disse importerede materialer reeksporteres som sådanne eller forarbejdet til en downstreamvare, som så eksporteres. |
| --- | --- |

(69)

I henhold til lov nr. 83/2002 kan enheder, der opererer i en særlig økonomisk zone, importere materialer uden at betale told, omsætningsafgift eller andre skatter og afgifter, som ellers ville forfalde til betaling, for så vidt disse importerede materialer reeksporteres som sådanne eller forarbejdet til en downstreamvare, som så eksporteres.

3.4.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (70) | Retsgrundlaget for denne ordning er:






  — | Lov nr. 83/2002 om særlige økonomiske zoner (»lov nr. 83/2002«) |
| --- | --- | --- |

(70)

Retsgrundlaget for denne ordning er:

—

Lov nr. 83/2002 om særlige økonomiske zoner (»lov nr. 83/2002«)

| — | Premierministerens bekendtgørelse nr. 1625 af 2002 om udstedelse af ministerielle bestemmelser om lov om særlige økonomiske zoner |
| --- | --- |

—

Premierministerens bekendtgørelse nr. 1625 af 2002 om udstedelse af ministerielle bestemmelser om lov om særlige økonomiske zoner

| — | Dekret udstedt af Den Arabiske Republik Egyptens præsident om lov nr. 27/2015 om ændring af visse bestemmelser i lov om særlige økonomiske zoner udstedt ved lov nr. 83/2002 (»lov nr. 27/2015«) |
| --- | --- |

—

Dekret udstedt af Den Arabiske Republik Egyptens præsident om lov nr. 27/2015 om ændring af visse bestemmelser i lov om særlige økonomiske zoner udstedt ved lov nr. 83/2002 (»lov nr. 27/2015«)

| — | Lov om investeringer som gennemført ved lov nr. 72 af 2017 |
| --- | --- |

—

Lov om investeringer som gennemført ved lov nr. 72 af 2017

| — | Premierministerens udkast til resolution nr. (2310) af 2017 om udstedelse af ministerielle bestemmelser om lov om investeringer udstedt i henhold til lov nr. 72 af 2017 |
| --- | --- |

—

Premierministerens udkast til resolution nr. (2310) af 2017 om udstedelse af ministerielle bestemmelser om lov om investeringer udstedt i henhold til lov nr. 72 af 2017

| — | Lov om moms som gennemført ved lov nr. 67 af 2016 |
| --- | --- |

—

Lov om moms som gennemført ved lov nr. 67 af 2016

| — | Ministerielle bestemmelser om lov om moms, finansministeriets bekendtgørelse nr. 66/2017. |
| --- | --- |

—

Ministerielle bestemmelser om lov om moms, finansministeriets bekendtgørelse nr. 66/2017.

3.4.2.   Resultater af undersøgelsen

Resultater af undersøgelsen

| (71) | Som nævnt i betragtning 46 er SCZonen en del af et særskilt toldområde. I henhold til artikel 42 i lov nr. 83/2002 er råmaterialer, forsyninger, reservedele og andre materialer eller komponenter, der importeres fra udlandet, fritaget for skatter og afgifter, så længe de henføres til fremstillede varer eller tjenesteydelser i tilknytning til de aktiviteter, der er tilladt inden for SCZonen. På den anden side skal alle skatter og afgifter betales for varer, som frigives til hjemmemarkedet uden for SCZonen. |
| --- | --- |

(71)

Som nævnt i betragtning 46 er SCZonen en del af et særskilt toldområde. I henhold til artikel 42 i lov nr. 83/2002 er råmaterialer, forsyninger, reservedele og andre materialer eller komponenter, der importeres fra udlandet, fritaget for skatter og afgifter, så længe de henføres til fremstillede varer eller tjenesteydelser i tilknytning til de aktiviteter, der er tilladt inden for SCZonen. På den anden side skal alle skatter og afgifter betales for varer, som frigives til hjemmemarkedet uden for SCZonen.

| (72) | I løbet af undersøgelsen fandt Kommissionen, at Jushi Egypt i overensstemmelse med ovennævnte artikel i lov nr. 83/2002 var blevet indrømmet fritagelse for moms og importafgifter på råmaterialer, der blev anvendt til fremstilling af eksporterede færdigvarer (navnlig den pågældende vare). |
| --- | --- |

(72)

I løbet af undersøgelsen fandt Kommissionen, at Jushi Egypt i overensstemmelse med ovennævnte artikel i lov nr. 83/2002 var blevet indrømmet fritagelse for moms og importafgifter på råmaterialer, der blev anvendt til fremstilling af eksporterede færdigvarer (navnlig den pågældende vare).

| (73) | For så vidt angår fritagelsen for importafgifter synes en sådan ordning at svare til en afgiftsgodtgørelsesordning som beskrevet i grundforordningens bilag I, litra i). Ifølge bilag I, litra i), kan substitutionsgodtgørelsesordninger indebære ydelse af eksportsubsidier, for så vidt de resulterer i godtgørelse af importafgifter i et omfang, der overstiger afgifter, der oprindeligt opkrævedes på de indførte materialer, for hvilke der kræves godtgørelse. |
| --- | --- |

(73)

For så vidt angår fritagelsen for importafgifter synes en sådan ordning at svare til en afgiftsgodtgørelsesordning som beskrevet i grundforordningens bilag I, litra i). Ifølge bilag I, litra i), kan substitutionsgodtgørelsesordninger indebære ydelse af eksportsubsidier, for så vidt de resulterer i godtgørelse af importafgifter i et omfang, der overstiger afgifter, der oprindeligt opkrævedes på de indførte materialer, for hvilke der kræves godtgørelse.

| (74) | For at fastslå, om en sådan for stor eftergivelse havde fundet sted, anmodede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens bilag III, punkt II, GOE om yderligere oplysninger om afgiftsgodtgørelsesordningen generelt og mere specifikt om eksistensen og den effektive anvendelse af de ledsagende overvågnings- og kontrolprocedurer. |
| --- | --- |

(74)

For at fastslå, om en sådan for stor eftergivelse havde fundet sted, anmodede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens bilag III, punkt II, GOE om yderligere oplysninger om afgiftsgodtgørelsesordningen generelt og mere specifikt om eksistensen og den effektive anvendelse af de ledsagende overvågnings- og kontrolprocedurer.

| (75) | Af de oplysninger, der oprindeligt blev modtaget, fremgik det, at GOE havde indført en lovgivningsmæssig ramme for overvågning af afgiftsgodtgørelsesordningen, herunder i givet fald refusion af betalte importafgifter. Under kontrolbesøgene hos Jushi Egypt blev det imidlertid konstateret, at denne ramme ikke blev anvendt effektivt i praksis. |
| --- | --- |

(75)

Af de oplysninger, der oprindeligt blev modtaget, fremgik det, at GOE havde indført en lovgivningsmæssig ramme for overvågning af afgiftsgodtgørelsesordningen, herunder i givet fald refusion af betalte importafgifter. Under kontrolbesøgene hos Jushi Egypt blev det imidlertid konstateret, at denne ramme ikke blev anvendt effektivt i praksis.

| (76) | Jushi Egypt betalte hverken importafgifter (eller moms) af deres indkøb af materialer i undersøgelsesperioden, uanset om de blev anvendt til salg på hjemmemarkedet eller til eksport af færdigvarer. Normalt skal der på en spærret konto hos toldmyndighederne indsættes et beløb, som kan anvendes til regelmæssig opkrævning af afgifter. Der blev dog ikke indsat noget beløb i undersøgelsesperioden, og myndighederne opkrævede ikke noget beløb. |
| --- | --- |

(76)

Jushi Egypt betalte hverken importafgifter (eller moms) af deres indkøb af materialer i undersøgelsesperioden, uanset om de blev anvendt til salg på hjemmemarkedet eller til eksport af færdigvarer. Normalt skal der på en spærret konto hos toldmyndighederne indsættes et beløb, som kan anvendes til regelmæssig opkrævning af afgifter. Der blev dog ikke indsat noget beløb i undersøgelsesperioden, og myndighederne opkrævede ikke noget beløb.

| (77) | Efter undersøgelsesperioden betalte Jushi Egypt et mindre beløb til de egyptiske myndigheder, der angiveligt skulle dække for stor eftergivelse i forbindelse med salg på hjemmemarkedet. Der blev dog ikke fremlagt bevis for, at denne betaling faktisk vedrørte for stor eftergivelse i forbindelse med hjemmemarkedssalg eller salg på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. Der var imidlertid bevis for, at Jushi Egypt modtog godtgørelse af importafgifter, der var betalt i tidligere perioder, før der blev givet dispensation for importafgifter. |
| --- | --- |

(77)

Efter undersøgelsesperioden betalte Jushi Egypt et mindre beløb til de egyptiske myndigheder, der angiveligt skulle dække for stor eftergivelse i forbindelse med salg på hjemmemarkedet. Der blev dog ikke fremlagt bevis for, at denne betaling faktisk vedrørte for stor eftergivelse i forbindelse med hjemmemarkedssalg eller salg på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. Der var imidlertid bevis for, at Jushi Egypt modtog godtgørelse af importafgifter, der var betalt i tidligere perioder, før der blev givet dispensation for importafgifter.

| (78) | Efter yderligere drøftelser med GOE modtog Kommissionen supplerende oplysninger, som viste, at overvågnings- og kontrolrammerne for opkrævning af told i SCZonen stadig var under udarbejdelse i undersøgelsesperioden. F.eks. blev udvalget for justering af importafgiftssaldoer først nedsat i 2019 i henhold til toldmyndighedschefens dekret nr. 158, arbejdet med at nedsætte et toldinspektionsudvalg pågik stadig i 2019, og der var endnu ikke blevet udstedt gennemførelsesbestemmelser. Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at der ikke var indført en effektiv og korrekt afgiftsgodtgørelsesordning. |
| --- | --- |

(78)

Efter yderligere drøftelser med GOE modtog Kommissionen supplerende oplysninger, som viste, at overvågnings- og kontrolrammerne for opkrævning af told i SCZonen stadig var under udarbejdelse i undersøgelsesperioden. F.eks. blev udvalget for justering af importafgiftssaldoer først nedsat i 2019 i henhold til toldmyndighedschefens dekret nr. 158, arbejdet med at nedsætte et toldinspektionsudvalg pågik stadig i 2019, og der var endnu ikke blevet udstedt gennemførelsesbestemmelser. Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at der ikke var indført en effektiv og korrekt afgiftsgodtgørelsesordning.

| (79) | I SCZonen forholder det sig endvidere således, at momsen på importerede varer som nævnt i betragtning 50 tilbageholdes i stedet for at blive betalt i forvejen. Skattemyndighederne har kun ret til at opkræve moms efterfølgende. |
| --- | --- |

(79)

I SCZonen forholder det sig endvidere således, at momsen på importerede varer som nævnt i betragtning 50 tilbageholdes i stedet for at blive betalt i forvejen. Skattemyndighederne har kun ret til at opkræve moms efterfølgende.

| (80) | Undersøgelsen viste også, at for visse råmaterialer fra egyptiske leverandører, som Jushi Egypt anvendte i produktionsprocessen, blev der opkrævet moms til standardsatsen, selv om virksomheden var hjemmehørende i den særlige zone, hvor der ikke normalt skal betales moms. Disse transaktioner gav anledning til et momstilgodehavende for Jushi Egypt. Omvendt var salget af råmaterialer mellem virksomheder beliggende i den særlige zone ikke omfattet af indenlandsk moms, uanset om de varer, der blev fremstillet med sådanne råmaterialer, blev eksporteret eller solgt på hjemmemarkedet. Jushi Egypt var ikke i stand til at påvise, hvilke råmaterialer (indkøbt på hjemmemarkedet eller importeret) der blev anvendt eller brugt til varer, der eksporteres eller sælges på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(80)

Undersøgelsen viste også, at for visse råmaterialer fra egyptiske leverandører, som Jushi Egypt anvendte i produktionsprocessen, blev der opkrævet moms til standardsatsen, selv om virksomheden var hjemmehørende i den særlige zone, hvor der ikke normalt skal betales moms. Disse transaktioner gav anledning til et momstilgodehavende for Jushi Egypt. Omvendt var salget af råmaterialer mellem virksomheder beliggende i den særlige zone ikke omfattet af indenlandsk moms, uanset om de varer, der blev fremstillet med sådanne råmaterialer, blev eksporteret eller solgt på hjemmemarkedet. Jushi Egypt var ikke i stand til at påvise, hvilke råmaterialer (indkøbt på hjemmemarkedet eller importeret) der blev anvendt eller brugt til varer, der eksporteres eller sælges på hjemmemarkedet.

| (81) | Alle disse forhold viser, at denne særlige zone ikke er en klassisk eksportforarbejdningszone, og at den også adskiller sig fra andre særlige frizoner i Egypten; den er en unik og hybrid form for særlig zone med en række specifikke kendetegn, som bevirker, at den adskiller sig fra andre zoner. De gældende love og bestemmelser synes ikke at finde anvendelse i praksis i zonen, og derfor har Kommissionen foreløbigt baseret sine konklusioner på sin egen opfattelse af, hvordan aktiviteterne i zonen fungerer i praksis. |
| --- | --- |

(81)

Alle disse forhold viser, at denne særlige zone ikke er en klassisk eksportforarbejdningszone, og at den også adskiller sig fra andre særlige frizoner i Egypten; den er en unik og hybrid form for særlig zone med en række specifikke kendetegn, som bevirker, at den adskiller sig fra andre zoner. De gældende love og bestemmelser synes ikke at finde anvendelse i praksis i zonen, og derfor har Kommissionen foreløbigt baseret sine konklusioner på sin egen opfattelse af, hvordan aktiviteterne i zonen fungerer i praksis.

| (82) | Endvidere — og dette forhold er vigtigt — så bevirker manglen på administrative myndigheder med ansvar for administration, overvågning og håndhævelse af skattesystemet og af de skattemæssige forpligtelser, som følger af den særlige beskatningsordning, der finder anvendelse i zonen, at der er tale om et unikt område, hvor de virksomheder, der er beliggende i zonen, helt frit kan vælge at overholde eller omgå skattereglerne uden nogen form for konsekvenser. Derfor besluttede Kommissionen i betragtning af de særlige omstændigheder i denne zone og på grundlag af de foreliggende oplysninger foreløbigt at betragte momsfritagelserne på importerede råmaterialer som en faktisk fritagelse for at betale en sådan moms, uanset om råmaterialerne senere indarbejdes i færdigvarer, som eksporteres eller sælges på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(82)

Endvidere — og dette forhold er vigtigt — så bevirker manglen på administrative myndigheder med ansvar for administration, overvågning og håndhævelse af skattesystemet og af de skattemæssige forpligtelser, som følger af den særlige beskatningsordning, der finder anvendelse i zonen, at der er tale om et unikt område, hvor de virksomheder, der er beliggende i zonen, helt frit kan vælge at overholde eller omgå skattereglerne uden nogen form for konsekvenser. Derfor besluttede Kommissionen i betragtning af de særlige omstændigheder i denne zone og på grundlag af de foreliggende oplysninger foreløbigt at betragte momsfritagelserne på importerede råmaterialer som en faktisk fritagelse for at betale en sådan moms, uanset om råmaterialerne senere indarbejdes i færdigvarer, som eksporteres eller sælges på hjemmemarkedet.

3.4.3.   Konklusion

Konklusion

| (83) | Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at GOE's overvågningssystem for afgiftsgodtgørelser ikke blev anvendt effektivt og ikke kunne betegnes som effektivt af alle de årsager, der er forklaret i det foregående afsnit og sammenfattet i betragtning 73. Som forklaret i betragtning 68 og 70 viste undersøgelsen faktisk, at GOE ikke engang havde oprettet en myndighed med ansvar for administration og håndhævelse af skatteforpligtelser for enheder beliggende i zonen, herunder told og moms på importerede materialer. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at GOE's overvågningssystem for afgiftsgodtgørelser ikke blev anvendt effektivt og ikke kunne betegnes som effektivt af alle de årsager, der er forklaret i det foregående afsnit og sammenfattet i betragtning 73. Som forklaret i betragtning 68 og 70 viste undersøgelsen faktisk, at GOE ikke engang havde oprettet en myndighed med ansvar for administration og håndhævelse af skatteforpligtelser for enheder beliggende i zonen, herunder told og moms på importerede materialer.

| (84) | Endvidere fastslog Kommissionen, at den såkaldte afgiftsgodtgørelsesordning for råmaterialer, der anvendes i eksporterede færdigvarer, har ført til, at der gives afkald på indtægter, som udgør et udligningsberettiget subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), for så vidt den resulterer i godtgørelse af importafgifter i et omfang, der overstiger afgifter, der oprindeligt opkrævedes på de importerede råmaterialer, for hvilke der kræves godtgørelse. GOE fremlagde heller ikke en yderligere undersøgelse af de omhandlede transaktioner. |
| --- | --- |

(84)

Endvidere fastslog Kommissionen, at den såkaldte afgiftsgodtgørelsesordning for råmaterialer, der anvendes i eksporterede færdigvarer, har ført til, at der gives afkald på indtægter, som udgør et udligningsberettiget subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), for så vidt den resulterer i godtgørelse af importafgifter i et omfang, der overstiger afgifter, der oprindeligt opkrævedes på de importerede råmaterialer, for hvilke der kræves godtgørelse. GOE fremlagde heller ikke en yderligere undersøgelse af de omhandlede transaktioner.

| (85) | Disse for store eftergivelser er også specifikke, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet de ikke finder almindelig anvendelse i Egypten og kun gælder for virksomheder, som er beliggende i SCZonen. |
| --- | --- |

(85)

Disse for store eftergivelser er også specifikke, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet de ikke finder almindelig anvendelse i Egypten og kun gælder for virksomheder, som er beliggende i SCZonen.

| (86) | Endvidere udgør den faktiske momsfritagelse i forbindelse med importerede materialer et finansielt bidrag i form af indtægter, som GOE giver afkald på, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet berettigede virksomheder fritages for moms, som ellers ville forfalde til betaling. Den medfører også en fordel for de modtagende virksomheder, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2. Ordningen er specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet lovgivningen begrænser momsfritagelsen til kun at omfatte virksomheder, som er beliggende i SCZonen. |
| --- | --- |

(86)

Endvidere udgør den faktiske momsfritagelse i forbindelse med importerede materialer et finansielt bidrag i form af indtægter, som GOE giver afkald på, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet berettigede virksomheder fritages for moms, som ellers ville forfalde til betaling. Den medfører også en fordel for de modtagende virksomheder, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2. Ordningen er specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet lovgivningen begrænser momsfritagelsen til kun at omfatte virksomheder, som er beliggende i SCZonen.

3.4.4.   Beregning af subsidiebeløbet

Beregning af subsidiebeløbet

| (87) | Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet ud fra den fordel, som modtageren havde opnået, og som blev konstateret i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(87)

Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet ud fra den fordel, som modtageren havde opnået, og som blev konstateret i undersøgelsesperioden.

| (88) | For så vidt angår importafgifterne anses den fordel, som modtageren har opnået, for at være forskellen mellem det importafgiftsbeløb, der skulle betales i undersøgelsesperioden, og det faktiske importafgiftsbeløb, der blev betalt i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(88)

For så vidt angår importafgifterne anses den fordel, som modtageren har opnået, for at være forskellen mellem det importafgiftsbeløb, der skulle betales i undersøgelsesperioden, og det faktiske importafgiftsbeløb, der blev betalt i undersøgelsesperioden.

| (89) | For at fastsætte det skyldige importafgiftsbeløb anså Kommissionen den gennemsnitlige forbrugskoefficient for alle typer færdigvarer for at være den samme, eftersom de alle tilhører den samme generelle varekategori. Kommissionen baserede forbrugskoefficienten på den eksporterende producents registre. Derefter fastsatte den for det første den mængde materialer, der blev importeret i undersøgelsesperioden. For det andet beregnede den forholdet mellem hjemmemarkedssalget og Jushi Egypts samlede salg. For det tredje anvendte Kommissionen dette forholdstal for hjemmemarkedssalget på den samlede mængde importerede materialer og fastsatte mængden af importerede materialer, for hvilke der skulle betales importafgifter. |
| --- | --- |

(89)

For at fastsætte det skyldige importafgiftsbeløb anså Kommissionen den gennemsnitlige forbrugskoefficient for alle typer færdigvarer for at være den samme, eftersom de alle tilhører den samme generelle varekategori. Kommissionen baserede forbrugskoefficienten på den eksporterende producents registre. Derefter fastsatte den for det første den mængde materialer, der blev importeret i undersøgelsesperioden. For det andet beregnede den forholdet mellem hjemmemarkedssalget og Jushi Egypts samlede salg. For det tredje anvendte Kommissionen dette forholdstal for hjemmemarkedssalget på den samlede mængde importerede materialer og fastsatte mængden af importerede materialer, for hvilke der skulle betales importafgifter.

| (90) | Endelig beregnede Kommissionen for at fastsætte den beløbsmæssige størrelse af fordelen det importafgiftsbeløb, der skulle betales for de mængder materiale, der blev anvendt til fremstilling af de varer, der blev solgt på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(90)

Endelig beregnede Kommissionen for at fastsætte den beløbsmæssige størrelse af fordelen det importafgiftsbeløb, der skulle betales for de mængder materiale, der blev anvendt til fremstilling af de varer, der blev solgt på hjemmemarkedet.

| (91) | For så vidt angår de indtægter, som der gives afkald på, i form af en faktisk momsfritagelse, blev fordelen beregnet ved at tage det fulde momsbeløb, der normalt skulle betales, men som ikke blev betalt i undersøgelsesperioden, ved køb af importerede råmaterialer. |
| --- | --- |

(91)

For så vidt angår de indtægter, som der gives afkald på, i form af en faktisk momsfritagelse, blev fordelen beregnet ved at tage det fulde momsbeløb, der normalt skulle betales, men som ikke blev betalt i undersøgelsesperioden, ved køb af importerede råmaterialer.

| (92) | Det subsidiebeløb, der blev fastsat foreløbigt for denne type subsidier i undersøgelsesperioden for de eksporterende producenter, var på 7,42 %. |
| --- | --- |

(92)

Det subsidiebeløb, der blev fastsat foreløbigt for denne type subsidier i undersøgelsesperioden for de eksporterende producenter, var på 7,42 %.

3.5.   Indkomstskat

Indkomstskat

| (93) | Retsgrundlaget for denne ordning er:






  — | Loven om indkomstskat, vedtaget ved lov nr. 91 af 2005, og |
| --- | --- | --- |

(93)

Retsgrundlaget for denne ordning er:

—

Loven om indkomstskat, vedtaget ved lov nr. 91 af 2005, og

| — | investeringsministeriets bekendtgørelse nr. 16 af 2017 om tilføjelse af et tillæg (A) vedrørende følgerne af valutaomregning med titlen »The effects of changes in currencies exchange rates« til den egyptiske regnskabsstandard nr. 13. |
| --- | --- |

—

investeringsministeriets bekendtgørelse nr. 16 af 2017 om tilføjelse af et tillæg (A) vedrørende følgerne af valutaomregning med titlen »The effects of changes in currencies exchange rates« til den egyptiske regnskabsstandard nr. 13.

3.5.1.   Analyse

Analyse

| (94) | Jushi Egypt skal betale den normale egyptiske indkomstskat på 22,5 %. |
| --- | --- |

(94)

Jushi Egypt skal betale den normale egyptiske indkomstskat på 22,5 %.

| (95) | I 2016 besluttede den egyptiske regering at ændre den faste valutakurs for det egyptiske pund (»EGP«) til en flydende valutakurs baseret på en henstilling fra Den Internationale Valutafond. Det egyptiske pund tabte derfor omkring halvdelen af sin værdi i forhold til andre større valutaer såsom USD og EUR inden for en måned. For at imødegå dette pludselige valutakursudsving udstedte GOE en særlig regnskabsstandard samt en særlig skatteregel om behandling af valutakursforskelle. Som følge heraf fik selskaber i større omfang mulighed for at trække valutakursforskelle som følge af devalueringen af EGP fra deres skattepligtige indkomst. |
| --- | --- |

(95)

I 2016 besluttede den egyptiske regering at ændre den faste valutakurs for det egyptiske pund (»EGP«) til en flydende valutakurs baseret på en henstilling fra Den Internationale Valutafond. Det egyptiske pund tabte derfor omkring halvdelen af sin værdi i forhold til andre større valutaer såsom USD og EUR inden for en måned. For at imødegå dette pludselige valutakursudsving udstedte GOE en særlig regnskabsstandard samt en særlig skatteregel om behandling af valutakursforskelle. Som følge heraf fik selskaber i større omfang mulighed for at trække valutakursforskelle som følge af devalueringen af EGP fra deres skattepligtige indkomst.

| (96) | Selv om denne lovgivning fandt generel anvendelse på alle selskaber i Egypten og havde til formål at kompensere for de negative virkninger af devalueringen af den egyptiske valuta, skabte den en væsentlig faktisk fordel for et begrænset antal virksomheder i Egypten, dvs. virksomheder, der eksporterer og næsten udelukkende driver forretning i udenlandsk valuta, f.eks. USD eller EUR. Denne særlige kategori af virksomheder har ikke haft noget faktisk tab som følge af devalueringen af EGP, men kunne drage fordel af den særlige regnskabsstandard, der blev udstedt af GOE til skatteformål. Som følge heraf forekommer virksomheder, der driver forretning i udenlandsk valuta, at være tabsgivende i skattemæssig henseende, selv om deres økonomiske situation kan udvise et sundt resultat. De egyptiske virksomheder, der driver forretning i EGP, har derimod lidt et faktisk tab, som har haft reel indvirkning på deres forretninger, og det var netop dette problem, som skulle løses ved hjælp af den særlige skatteregel, som GOE udstedte. |
| --- | --- |

(96)

Selv om denne lovgivning fandt generel anvendelse på alle selskaber i Egypten og havde til formål at kompensere for de negative virkninger af devalueringen af den egyptiske valuta, skabte den en væsentlig faktisk fordel for et begrænset antal virksomheder i Egypten, dvs. virksomheder, der eksporterer og næsten udelukkende driver forretning i udenlandsk valuta, f.eks. USD eller EUR. Denne særlige kategori af virksomheder har ikke haft noget faktisk tab som følge af devalueringen af EGP, men kunne drage fordel af den særlige regnskabsstandard, der blev udstedt af GOE til skatteformål. Som følge heraf forekommer virksomheder, der driver forretning i udenlandsk valuta, at være tabsgivende i skattemæssig henseende, selv om deres økonomiske situation kan udvise et sundt resultat. De egyptiske virksomheder, der driver forretning i EGP, har derimod lidt et faktisk tab, som har haft reel indvirkning på deres forretninger, og det var netop dette problem, som skulle løses ved hjælp af den særlige skatteregel, som GOE udstedte.

| (97) | Jushi Egypt drog i uforholdsmæssig grad fordel af denne foranstaltning, idet undersøgelsen viste, at Jushi Egypt næsten udelukkende driver forretning i USD eller EUR og næsten ikke har transaktioner i egyptiske pund. Virksomheden er faktisk næsten udelukkende eksportorienteret, den importerer næsten hele sit udstyr, har sine lån i udenlandsk valuta og betaler en væsentlig del af sine materialer i udenlandsk valuta. Som følge heraf er de tab, som Jushi Egypt har registreret som følge af devalueringen af EGP, navnlig på grund af de betydelige lån i udenlandsk valuta, faktisk ikke reelle og anvendes kun i skattemæssig henseende til at nedsætte den skattepligtige indkomst. |
| --- | --- |

(97)

Jushi Egypt drog i uforholdsmæssig grad fordel af denne foranstaltning, idet undersøgelsen viste, at Jushi Egypt næsten udelukkende driver forretning i USD eller EUR og næsten ikke har transaktioner i egyptiske pund. Virksomheden er faktisk næsten udelukkende eksportorienteret, den importerer næsten hele sit udstyr, har sine lån i udenlandsk valuta og betaler en væsentlig del af sine materialer i udenlandsk valuta. Som følge heraf er de tab, som Jushi Egypt har registreret som følge af devalueringen af EGP, navnlig på grund af de betydelige lån i udenlandsk valuta, faktisk ikke reelle og anvendes kun i skattemæssig henseende til at nedsætte den skattepligtige indkomst.

| (98) | Desuden skulle fradraget være en midlertidig foranstaltning og kun gælde for transaktioner, der var påvirket på tidspunktet for devalueringen. I undersøgelsesperioden trak Jushi Egypt dog stadig betydelige beløb fra i sin skattepligtige indkomst under realiserede og ikke-realiserede valutakursforskelle. Som følge heraf var virksomheden tabsgivende ifølge selvangivelsen, selv om virksomhedens årsregnskab udviste en sund og bæredygtig fortjeneste. |
| --- | --- |

(98)

Desuden skulle fradraget være en midlertidig foranstaltning og kun gælde for transaktioner, der var påvirket på tidspunktet for devalueringen. I undersøgelsesperioden trak Jushi Egypt dog stadig betydelige beløb fra i sin skattepligtige indkomst under realiserede og ikke-realiserede valutakursforskelle. Som følge heraf var virksomheden tabsgivende ifølge selvangivelsen, selv om virksomhedens årsregnskab udviste en sund og bæredygtig fortjeneste.

3.5.2.   Konklusion

Konklusion

| (99) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at disse skattefordele dels udgør indtægter, som GOE giver afkald på, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og dels gav en fordel, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2. |
| --- | --- |

(99)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at disse skattefordele dels udgør indtægter, som GOE giver afkald på, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og dels gav en fordel, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2.

| (100) | Desuden er de rent faktisk specifikke for den eksporterende producent Jushi Egypt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra c), og anvendes overvejende af en begrænset gruppe virksomheder, der næsten udelukkende opererer i udenlandsk valuta. |
| --- | --- |

(100)

Desuden er de rent faktisk specifikke for den eksporterende producent Jushi Egypt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra c), og anvendes overvejende af en begrænset gruppe virksomheder, der næsten udelukkende opererer i udenlandsk valuta.

3.5.3.   Beregning af subsidiebeløbet

Beregning af subsidiebeløbet

| (101) | Fordelen for Jushi Egypt blev fastsat på grundlag af oplysningerne i selvangivelsen fra 2018. Først beregnede Kommissionen det beløb, der blev trukket fra den skattepligtige indkomst i henhold til de bestemmelser, der er omhandlet i afsnit 3.5.1. Derefter blev der med den almindeligt gældende skatteprocent beregnet 22,5 % af dette fratrukne beløb. Endelig blev dette beløb udtrykt i procent af Jushi Egypts samlede omsætning i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(101)

Fordelen for Jushi Egypt blev fastsat på grundlag af oplysningerne i selvangivelsen fra 2018. Først beregnede Kommissionen det beløb, der blev trukket fra den skattepligtige indkomst i henhold til de bestemmelser, der er omhandlet i afsnit 3.5.1. Derefter blev der med den almindeligt gældende skatteprocent beregnet 22,5 % af dette fratrukne beløb. Endelig blev dette beløb udtrykt i procent af Jushi Egypts samlede omsætning i undersøgelsesperioden.

| (102) | De subsidiebeløb, der blev konstateret under denne direkte skatteordning, beløb sig til 1,68 % for Jushi Egypt. |
| --- | --- |

(102)

De subsidiebeløb, der blev konstateret under denne direkte skatteordning, beløb sig til 1,68 % for Jushi Egypt.

3.6.   Andre ordninger

Andre ordninger

| (103) | For så vidt angår alle de andre ordninger, der er omhandlet betragtning 43, fortsætter Kommissionen sin undersøgelse, bl.a. i betragtning af de ændringer af indledningsmeddelelsen, der er omhandlet i betragtning 18. |
| --- | --- |

(103)

For så vidt angår alle de andre ordninger, der er omhandlet betragtning 43, fortsætter Kommissionen sin undersøgelse, bl.a. i betragtning af de ændringer af indledningsmeddelelsen, der er omhandlet i betragtning 18.

3.7.   Konklusion vedrørende subsidiering

Konklusion vedrørende subsidiering

| (104) | Kommissionen beregnede det udligningsberettigede subsidiebeløb for den eksporterende producent i henhold til grundforordningens bestemmelser ved at undersøge hvert enkelt subsidie eller subsidieprogram og lagde disse tal sammen med henblik på at beregne et samlet subsidiebeløb for den eksporterende producent i undersøgelsesperioden. Med henblik på at beregne nedenstående samlede subsidiering beregnede Kommissionen først den procentvise subsidiering, nemlig subsidiebeløbet som en procentdel af virksomhedens samlede omsætning. Denne procentsats blev derefter anvendt til at beregne det subsidie, der blev ydet til eksport af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. Derefter blev subsidiebeløbet pr. ton af den pågældende vare, som blev eksporteret til Unionen i undersøgelsesperioden, beregnet, og nedenstående margener blev beregnet som en procentdel af cif-værdien (omkostninger, forsikring og fragt) af samme eksport pr. ton. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen beregnede det udligningsberettigede subsidiebeløb for den eksporterende producent i henhold til grundforordningens bestemmelser ved at undersøge hvert enkelt subsidie eller subsidieprogram og lagde disse tal sammen med henblik på at beregne et samlet subsidiebeløb for den eksporterende producent i undersøgelsesperioden. Med henblik på at beregne nedenstående samlede subsidiering beregnede Kommissionen først den procentvise subsidiering, nemlig subsidiebeløbet som en procentdel af virksomhedens samlede omsætning. Denne procentsats blev derefter anvendt til at beregne det subsidie, der blev ydet til eksport af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. Derefter blev subsidiebeløbet pr. ton af den pågældende vare, som blev eksporteret til Unionen i undersøgelsesperioden, beregnet, og nedenstående margener blev beregnet som en procentdel af cif-værdien (omkostninger, forsikring og fragt) af samme eksport pr. ton.

| (105) | I betragtning af den fuldstændige samarbejdsvilje hos de egyptiske eksporterende producenter blev beløbet for »alle andre virksomheder« foreløbigt fastsat til niveauet for den eneste egyptiske eksporterende producent.

  Tabel 1


  Foreløbigt fastsatte subsidiesatser







  Virksomhed | Foreløbigt fastsat subsidiesats |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % |
| Alle andre virksomheder | 8,7 % |

(105)

I betragtning af den fuldstændige samarbejdsvilje hos de egyptiske eksporterende producenter blev beløbet for »alle andre virksomheder« foreløbigt fastsat til niveauet for den eneste egyptiske eksporterende producent.

Tabel 1

Tabel 1

Foreløbigt fastsatte subsidiesatser

Foreløbigt fastsatte subsidiesatser

Virksomhed

Foreløbigt fastsat subsidiesats

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

Alle andre virksomheder

8,7 %

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

| (106) | I undersøgelsesperioden fremstillede 7 EU-producenter samme vare. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 9, stk. 1. |
| --- | --- |

(106)

I undersøgelsesperioden fremstillede 7 EU-producenter samme vare. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 9, stk. 1.

| (107) | Som anført i betragtning 31 og 32 udtog Kommissionen en stikprøve af EU-producenterne. Stikprøven omfattede tre EU-producenter, som tegnede sig for 68 % af den samlede EU-produktion af samme vare i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(107)

Som anført i betragtning 31 og 32 udtog Kommissionen en stikprøve af EU-producenterne. Stikprøven omfattede tre EU-producenter, som tegnede sig for 68 % af den samlede EU-produktion af samme vare i undersøgelsesperioden.

| (108) | Kommissionen fastsatte den samlede EU-produktion af GFR i undersøgelsesperioden til omkring 695 000 ton ud fra oplysninger indsamlet af klageren og efterprøvet i forbindelse med undersøgelsen.

  Tabel 2


  EU-produktion | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den samlede EU-produktion (ton) | 701 611 | 694 178 | 693 123 | 695 324 |
| Indeks | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Kilde: Klageren. |

(108)

Kommissionen fastsatte den samlede EU-produktion af GFR i undersøgelsesperioden til omkring 695 000 ton ud fra oplysninger indsamlet af klageren og efterprøvet i forbindelse med undersøgelsen.

Tabel 2

Tabel 2

EU-produktion

EU-produktion

2016

2017

2018

UP

Den samlede EU-produktion (ton)

701 611

694 178

693 123

695 324

Indeks

Indeks

100

100

99

99

99

99

99

99

Kilde: Klageren.

Kilde:

| (109) | Den samlede EU-produktion forblev stabil mellem 2016 og udgangen af undersøgelsesperioden og udviste en meget begrænset faldende tendens. |
| --- | --- |

(109)

Den samlede EU-produktion forblev stabil mellem 2016 og udgangen af undersøgelsesperioden og udviste en meget begrænset faldende tendens.

4.2.   EU-forbrug

EU-forbrug

| (110) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget af GFR ved at lægge importen af GFR til Unionen til EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget af GFR ved at lægge importen af GFR til Unionen til EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet.

| (111) | EU-forbruget udviklede sig således:

  Tabel 3


  EU-forbruget | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (ton) | 978 454 | 1 045 331 | 1 058 263 | 1 027 982 |
| Indeks | 100 | 107 | 108 | 105 |
| Kilde: Klageren, Surveillance 2-databasen. |

(111)

EU-forbruget udviklede sig således:

Tabel 3

Tabel 3

EU-forbruget

EU-forbruget

2016

2017

2018

UP

Samlet EU-forbrug (ton)

978 454

1 045 331

1 058 263

1 027 982

Indeks

Indeks

100

100

107

107

108

108

105

105

Kilde: Klageren, Surveillance 2-databasen.

Kilde:

| (112) | EU-forbruget af GFR steg fra begyndelsen til udgangen af den betragtede periode med 5 %, men tendensen fra år til år viser, at forbruget varierede lidt i hele perioden. |
| --- | --- |

(112)

EU-forbruget af GFR steg fra begyndelsen til udgangen af den betragtede periode med 5 %, men tendensen fra år til år viser, at forbruget varierede lidt i hele perioden.

4.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (113) | Kommissionen fastsatte mængden for importen og markedsandelen herfor på grundlag af Surveillance 2-databasen (13). |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen fastsatte mængden for importen og markedsandelen herfor på grundlag af Surveillance 2-databasen (13).

13

| (114) | Importen af GFR til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Importmængde og markedsandel | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Egypten (ton) | 50 529 | 95 865 | 146 304 | 144 169 |
| Indeks | 100 | 190 | 290 | 285 |
| Markedsandel (%) | 5 | 9 | 14 | 14 |
| Kilde: Surveillance 2-databasen. |

(114)

Importen af GFR til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Importmængde og markedsandel

Importmængde og markedsandel

2016

2017

2018

UP

Importmængde fra Egypten (ton)

50 529

95 865

146 304

144 169

Indeks

Indeks

100

100

190

190

290

290

285

285

Markedsandel (%)

5

9

14

14

Kilde: Surveillance 2-databasen.

Kilde: Surveillance 2-databasen.

| (115) | Importen af GFR fra Egypten steg hurtigt fra 2016 til 2018 og blev næsten tredoblet. Markedsandelen for denne import blev i forbindelse med en stigning i forbruget på 5 % derfor også tredoblet. |
| --- | --- |

(115)

Importen af GFR fra Egypten steg hurtigt fra 2016 til 2018 og blev næsten tredoblet. Markedsandelen for denne import blev i forbindelse med en stigning i forbruget på 5 % derfor også tredoblet.

4.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

| (116) | Udviklingen i de gennemsnitlige importpriser i den betragtede periode var som følger:

  Tabel 5


  Importpris | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på importen fra Egypten (EUR pr. ton) | 993 | 918 | 898 | 904 |
| Indeks | 100 | 92 | 90 | 91 |
| Kilde: Surveillance 2-databasen. |

(116)

Udviklingen i de gennemsnitlige importpriser i den betragtede periode var som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Importpris

Importpris

2016

2017

2018

UP

Priser på importen fra Egypten (EUR pr. ton)

993

918

898

904

Indeks

Indeks

100

100

92

92

90

90

91

91

Kilde: Surveillance 2-databasen.

Kilde:

| (117) | Udviklingen i importpriserne fra Egypten var klart faldende i den betragtede periode. I UP var der en forskel på omkring 20 % mellem disse importpriser og EU-salgspriserne (tabel 9). |
| --- | --- |

(117)

Udviklingen i importpriserne fra Egypten var klart faldende i den betragtede periode. I UP var der en forskel på omkring 20 % mellem disse importpriser og EU-salgspriserne (tabel 9).

| (118) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  1) | de vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra den egyptiske producent ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for omkostninger efter import, og |
| --- | --- | --- |

(118)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

1)

de vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra den egyptiske producent ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for omkostninger efter import, og

| 2) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet. |
| --- | --- |

2)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet.

| (119) | Kommissionen foretog prissammenligninger for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled, med passende justeringer, hvis det var nødvendigt, og fratrukket nedslag og rabatter. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen foretog prissammenligninger for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled, med passende justeringer, hvis det var nødvendigt, og fratrukket nedslag og rabatter.

| (120) | Hvis salget fra den egyptiske producent til den første uafhængige kunde på EU-markedet foregik gennem en forretningsmæssigt forbundet salgsvirksomhed med hjemsted i EU, blev prisen for importen fastsat på cif-basis, men der blev foretaget en justering af denne pris for at tage hensyn til den forretningsmæssigt forbundne importørs SA&G-omkostninger og fortjeneste. |
| --- | --- |

(120)

Hvis salget fra den egyptiske producent til den første uafhængige kunde på EU-markedet foregik gennem en forretningsmæssigt forbundet salgsvirksomhed med hjemsted i EU, blev prisen for importen fastsat på cif-basis, men der blev foretaget en justering af denne pris for at tage hensyn til den forretningsmæssigt forbundne importørs SA&G-omkostninger og fortjeneste.

| (121) | Sammenligningen pr. varetype var mulig på grund af anvendelsen af et fælles varekontrolnummer (»PCN«) til at beskrive de typer af GFR, der eksporteres til EU fra Egypten, og som også blev solgt af EU-producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(121)

Sammenligningen pr. varetype var mulig på grund af anvendelsen af et fælles varekontrolnummer (»PCN«) til at beskrive de typer af GFR, der eksporteres til EU fra Egypten, og som også blev solgt af EU-producenterne i stikprøven.

| (122) | Beregningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen for importen fra Jushi Egypt på EU-markedet på 16 %. |
| --- | --- |

(122)

Beregningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen for importen fra Jushi Egypt på EU-markedet på 16 %.

| (123) | Derfor fastslog Kommissionen foreløbigt, at priserne på importen fra Egypten i væsentlig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(123)

Derfor fastslog Kommissionen foreløbigt, at priserne på importen fra Egypten i væsentlig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (124) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af den subsidierede import for EU-erhvervsgrenen en evaluering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(124)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af den subsidierede import for EU-erhvervsgrenen en evaluering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (125) | Som nævnt i betragtning 17 til 20 blev der foretaget stikprøveudtagning i forbindelse med fastlæggelsen skade og den negative indvirkning på EU-erhvervsgrenens salgspriser, salgsmængder, markedsandel og fortjeneste. |
| --- | --- |

(125)

Som nævnt i betragtning 17 til 20 blev der foretaget stikprøveudtagning i forbindelse med fastlæggelsen skade og den negative indvirkning på EU-erhvervsgrenens salgspriser, salgsmængder, markedsandel og fortjeneste.

| (126) | Med henblik på fastlæggelsen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra data i spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven og ud fra oplysningerne fra klageren. De mikroøkonomiske indikatorer var baseret på data fra spørgeskemabesvarelserne fra producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(126)

Med henblik på fastlæggelsen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra data i spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven og ud fra oplysningerne fra klageren. De mikroøkonomiske indikatorer var baseret på data fra spørgeskemabesvarelserne fra producenterne i stikprøven.

| (127) | Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(127)

Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (128) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, subsidieringens omfang og genrejsning efter tidligere subsidiering eller dumping. |
| --- | --- |

(128)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, subsidieringens omfang og genrejsning efter tidligere subsidiering eller dumping.

| (129) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, lønomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(129)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, lønomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (130) | Den samlede EU-produktionskapacitet og -kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (ton) | 759 107 | 760 104 | 753 688 | 751 098 |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 99 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 92 | 91 | 92 | 93 |
| Kilde: Klageren. |

(130)

Den samlede EU-produktionskapacitet og -kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2016

2017

2018

UP

Produktionskapacitet (ton)

759 107

760 104

753 688

751 098

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

99

99

Kapacitetsudnyttelse (%)

92

91

92

93

Kilde: Klageren.

Kilde:

| (131) | Produktionskapaciteten forblev stabil i den betragtede periode. Dette skyldes, at kapaciteten primært er baseret på det antal ovne, der leverer til produktionslinjerne, og at en forøgelse af kapaciteten er meget kapitalintensiv. |
| --- | --- |

(131)

Produktionskapaciteten forblev stabil i den betragtede periode. Dette skyldes, at kapaciteten primært er baseret på det antal ovne, der leverer til produktionslinjerne, og at en forøgelse af kapaciteten er meget kapitalintensiv.

| (132) | EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse forblev også høj og stabil i den betragtede periode. Når en ovn er i drift, er det økonomisk nødvendigt at holde ovnen tændt uden pause. |
| --- | --- |

(132)

EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse forblev også høj og stabil i den betragtede periode. Når en ovn er i drift, er det økonomisk nødvendigt at holde ovnen tændt uden pause.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (133) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 7


  Salgsmængde og markedsandel | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (ton) | 622 504 | 651 082 | 609 902 | 594 097 |
| Indeks | 100 | 105 | 98 | 95 |
| Markedsandel (%) | 64 | 62 | 58 | 58 |
| Kilde: Klageren, import- og eksportstatistikker. |

(133)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 7

Tabel 7

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2016

2017

2018

UP

Salgsmængde på EU-markedet (ton)

622 504

651 082

609 902

594 097

Indeks

Indeks

100

100

105

105

98

98

95

95

Markedsandel (%)

64

62

58

58

Kilde: Klageren, import- og eksportstatistikker.

Kilde:

| (134) | EU-erhvervsgrenens salg steg i absolutte tal mellem 2016 og 2017, men faldt så igen med 5 procentpoint mellem 2016 og udgangen af UP. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i løbet af hele den betragtede periode fra 64 % til 58 %. Dette fald skal ses i lyset af en stigning i EU-forbruget på 5 % og stigende import fra Egypten til lavere og faldende priser. |
| --- | --- |

(134)

EU-erhvervsgrenens salg steg i absolutte tal mellem 2016 og 2017, men faldt så igen med 5 procentpoint mellem 2016 og udgangen af UP. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i løbet af hele den betragtede periode fra 64 % til 58 %. Dette fald skal ses i lyset af en stigning i EU-forbruget på 5 % og stigende import fra Egypten til lavere og faldende priser.

4.4.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

| (135) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Beskæftigelse og produktivitet | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 3 620 | 3 636 | 3 661 | 3 686 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 102 |
| Produktivitet (ton/ansat) | 194 | 191 | 189 | 189 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 97 |
| Kilde: Klageren. |

(135)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2016

2017

2018

UP

Antal ansatte

3 620

3 636

3 661

3 686

Indeks

Indeks

100

100

100

100

101

101

102

102

Produktivitet (ton/ansat)

194

191

189

189

Indeks

Indeks

100

100

99

99

98

98

97

97

Kilde: Klageren.

Kilde:

| (136) | Både EU-erhvervsgrenens beskæftigelse og produktivitet forblev stabil i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(136)

Både EU-erhvervsgrenens beskæftigelse og produktivitet forblev stabil i hele den betragtede periode.

4.4.2.4.   De udligningsberettigede subsidiers størrelse og genrejsningen efter tidligere subsidiering eller dumping

| (137) | Da Kommissionen stadig er i færd med at undersøge nogle af subsidieordningerne, er det på nuværende tidspunkt ikke muligt at fastlægge subsidieringens nøjagtige omfang. På grundlag af subsidieringens omfang for visse ordninger, der allerede er beskrevet ovenfor, og den konstaterede foreløbige subsidiemargen kan subsidieringen ikke anses for at være ubetydelig. |
| --- | --- |

(137)

Da Kommissionen stadig er i færd med at undersøge nogle af subsidieordningerne, er det på nuværende tidspunkt ikke muligt at fastlægge subsidieringens nøjagtige omfang. På grundlag af subsidieringens omfang for visse ordninger, der allerede er beskrevet ovenfor, og den konstaterede foreløbige subsidiemargen kan subsidieringen ikke anses for at være ubetydelig.

| (138) | Selv om der ikke tidligere har været tale om subsidiering eller dumping fra Egyptens side, er den eneste eksporterende producent fra Egypten en del af en virksomhed, der allerede har vist sig at udøve dumping (og modtage subsidier) i et andet land (Kina). Faktisk meddelte Jushi Group, at den ville opføre en fabrik i Egypten for at fremstille GFR og sælge den til EU-markedet for at undgå at betale den antidumping- og udligningstold, der opkræves af gruppens eksport af GFR fra Kina til EU. Da anlægget var taget i brug, begyndte import fra Egypten til lave priser at komme ind på EU-markedet, jf. ovennævnte oplysninger, og denne import steg hurtigt i den betragtede periode |
| --- | --- |

(138)

Selv om der ikke tidligere har været tale om subsidiering eller dumping fra Egyptens side, er den eneste eksporterende producent fra Egypten en del af en virksomhed, der allerede har vist sig at udøve dumping (og modtage subsidier) i et andet land (Kina). Faktisk meddelte Jushi Group, at den ville opføre en fabrik i Egypten for at fremstille GFR og sælge den til EU-markedet for at undgå at betale den antidumping- og udligningstold, der opkræves af gruppens eksport af GFR fra Kina til EU. Da anlægget var taget i brug, begyndte import fra Egypten til lave priser at komme ind på EU-markedet, jf. ovennævnte oplysninger, og denne import steg hurtigt i den betragtede periode

| (139) | Det forventes således, at Jushi Egypt udøver og vil udøve samme praksis som Jushi Group i Kina. |
| --- | --- |

(139)

Det forventes således, at Jushi Egypt udøver og vil udøve samme praksis som Jushi Group i Kina.

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (140) | De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 9


  Salgspriser i Unionen | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — hele markedet (EUR/ton) | 1 167 | 1 123 | 1 139 | 1 136 |
| Indeks | 100 | 96 | 98 | 97 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) | 1 035 | 1 027 | 1 086 | 1 107 |
| Indeks | 100 | 99 | 105 | 107 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(140)

De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 9

Tabel 9

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2016

2017

2018

UP

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — hele markedet (EUR/ton)

1 167

1 123

1 139

1 136

Indeks

Indeks

100

100

96

96

98

98

97

97

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

1 035

1 027

1 086

1 107

Indeks

Indeks

100

100

99

99

105

105

107

107

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (141) | Den vejede gennemsnitlige enhedssalgspris hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt i den betragtede periode med 3 %. |
| --- | --- |

(141)

Den vejede gennemsnitlige enhedssalgspris hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt i den betragtede periode med 3 %.

| (142) | Enhedsproduktionsomkostningerne for EU-producenterne i stikprøven steg dog med 7 % i den betragtede periode. Det er derfor klart, at priserne ikke kunne hæves, således at de svarede til stigningerne i produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(142)

Enhedsproduktionsomkostningerne for EU-producenterne i stikprøven steg dog med 7 % i den betragtede periode. Det er derfor klart, at priserne ikke kunne hæves, således at de svarede til stigningerne i produktionsomkostningerne.

4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

| (143) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 10


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 55 351 | 56 722 | 57 703 | 57 585 |
| Indeks | 100 | 102 | 104 | 104 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(143)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 10

Tabel 10

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2016

2017

2018

UP

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

55 351

56 722

57 703

57 585

Indeks

Indeks

100

100

102

102

104

104

104

104

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (144) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg gradvist i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(144)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg gradvist i den betragtede periode.

4.4.3.3.   Lagerbeholdninger

| (145) | Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 11


  Lagre | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 80 078 | 63 974 | 86 975 | 95 397 |
| Indeks | 100 | 80 | 109 | 119 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(145)

Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 11

Tabel 11

Lagre

Lagre

2016

2017

2018

UP

Slutlagre (ton)

80 078

63 974

86 975

95 397

Indeks

Indeks

100

100

80

80

109

109

119

119

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (146) | Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven steg i den betragtede periode og toppede i UP. |
| --- | --- |

(146)

Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven steg i den betragtede periode og toppede i UP.

4.4.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital

| (147) | Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 12


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 12,6 | 10 | 7,4 | 5,2 |
| Likviditet (EUR) | 99 824 451 | 99 239 696 | 24 615 552 | 44 541 758 |
| Indeks | 100 | 99 | 55 | 45 |
| Investeringer (EUR) | 17 532 291 | 34 598 499 | 52 191 829 | 42 018 578 |
| Indeks | 100 | 197 | 298 | 240 |
| Investeringsafkast (%) | 18 | 15 | 10 | 7 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(147)

Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2016

2017

2018

UP

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

12,6

10

7,4

5,2

Likviditet (EUR)

99 824 451

99 239 696

24 615 552

44 541 758

Indeks

Indeks

100

100

99

99

55

55

45

45

Investeringer (EUR)

17 532 291

34 598 499

52 191 829

42 018 578

Indeks

Indeks

100

100

197

197

298

298

240

240

Investeringsafkast (%)

18

15

10

7

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (148) | Kommissionen beregnede rentabiliteten hos de tre EU-producenter i stikprøven som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af dette salg. Rentabiliteten er baseret på omkostninger i forbindelse med solgte varer. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen beregnede rentabiliteten hos de tre EU-producenter i stikprøven som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af dette salg. Rentabiliteten er baseret på omkostninger i forbindelse med solgte varer.

| (149) | Rentabiliteten faldt betydeligt i den betragtede periode, dvs. med 7 procentpoint eller mere end halvdelen. |
| --- | --- |

(149)

Rentabiliteten faldt betydeligt i den betragtede periode, dvs. med 7 procentpoint eller mere end halvdelen.

| (150) | Trods lave fortjenstniveauer genererede EU-erhvervsgrenen en positiv likviditet fra driften i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(150)

Trods lave fortjenstniveauer genererede EU-erhvervsgrenen en positiv likviditet fra driften i hele den betragtede periode.

| (151) | EU-erhvervsgrenen fortsatte med at investere i hele den betragtede periode. Investeringerne steg i den betragtede periode, hvilket er at forvente, da GFR-erhvervsgrenen har brug for konstante investeringer til at genopbygge ovnene. |
| --- | --- |

(151)

EU-erhvervsgrenen fortsatte med at investere i hele den betragtede periode. Investeringerne steg i den betragtede periode, hvilket er at forvente, da GFR-erhvervsgrenen har brug for konstante investeringer til at genopbygge ovnene.

| (152) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet var lavt, men positivt, da erhvervsgrenen var rentabel. |
| --- | --- |

(152)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet var lavt, men positivt, da erhvervsgrenen var rentabel.

| (153) | EU-erhvervsgrenens økonomiske præstation i form af fortjeneste i undersøgelsesperioden begrænsede dog dens evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(153)

EU-erhvervsgrenens økonomiske præstation i form af fortjeneste i undersøgelsesperioden begrænsede dog dens evne til at rejse kapital.

4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (154) | Den betragtede periode viser hurtigt stigende mængder af GFR importeret fra Egypten, med en tredobling af mængderne i den betragtede periode. Dette bør ses i sammenhæng med et stigende EU-forbrug og medførte et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(154)

Den betragtede periode viser hurtigt stigende mængder af GFR importeret fra Egypten, med en tredobling af mængderne i den betragtede periode. Dette bør ses i sammenhæng med et stigende EU-forbrug og medførte et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen.

| (155) | Dette fald i markedsandelen, samtidig med at EU-forbruget stiger, er et klart tegn på væsentlig skade. Med et stigende EU-forbrug kunne EU-erhvervsgrenen forventes at være i stand til at bevare sin markedsandel og øge salgsmængderne. |
| --- | --- |

(155)

Dette fald i markedsandelen, samtidig med at EU-forbruget stiger, er et klart tegn på væsentlig skade. Med et stigende EU-forbrug kunne EU-erhvervsgrenen forventes at være i stand til at bevare sin markedsandel og øge salgsmængderne.

| (156) | Produktionsmængden forblev stabil, mens salgsmængden og salgspriserne faldt. EU-erhvervsgrenen kunne ikke reagere på omkostningsstigninger med prisstigninger, og derfor faldt fortjenesten fra 12 % i 2016 til 5 % i undersøgelsesperioden, samtidig med at omkostningerne steg. |
| --- | --- |

(156)

Produktionsmængden forblev stabil, mens salgsmængden og salgspriserne faldt. EU-erhvervsgrenen kunne ikke reagere på omkostningsstigninger med prisstigninger, og derfor faldt fortjenesten fra 12 % i 2016 til 5 % i undersøgelsesperioden, samtidig med at omkostningerne steg.

| (157) | Kommissionen bemærker navnlig, at EU-erhvervsgrenen led under et klart pristryk i den betragtede periode, idet den egyptiske import fandt sted til lave priser og steg dramatisk udtrykt i mængder. Uden en sådan import forventer Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen vil kunne vælte omkostningsstigningerne over på deres kunder. |
| --- | --- |

(157)

Kommissionen bemærker navnlig, at EU-erhvervsgrenen led under et klart pristryk i den betragtede periode, idet den egyptiske import fandt sted til lave priser og steg dramatisk udtrykt i mængder. Uden en sådan import forventer Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen vil kunne vælte omkostningsstigningerne over på deres kunder.

| (158) | Pristrykket kunne også observeres på grundlag af udviklingen i EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger set i forhold til dens enhedspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU og importprisen på GFR fra Egypten. |
| --- | --- |

(158)

Pristrykket kunne også observeres på grundlag af udviklingen i EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger set i forhold til dens enhedspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU og importprisen på GFR fra Egypten.

| (159) | Kommissionen bemærkede for eksempel, at fra 2016 til 2017 faldt EU-producenternes omkostninger med 1 %, men salgsprisen i Unionen faldt med 4 % for at kunne konkurrere med den faldende importpris fra Egypten (som faldt med 8 %). |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen bemærkede for eksempel, at fra 2016 til 2017 faldt EU-producenternes omkostninger med 1 %, men salgsprisen i Unionen faldt med 4 % for at kunne konkurrere med den faldende importpris fra Egypten (som faldt med 8 %).

| (160) | Mellem 2017 og 2018 steg EU-producenternes omkostninger med 6 %, men deres salgspriser kunne kun stige med 2 %, da importprisen fra Egypten blev ved med at falde. |
| --- | --- |

(160)

Mellem 2017 og 2018 steg EU-producenternes omkostninger med 6 %, men deres salgspriser kunne kun stige med 2 %, da importprisen fra Egypten blev ved med at falde.

| (161) | Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i undersøgelsesperioden.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Virkningerne af den subsidierede import

Virkningerne af den subsidierede import

| (162) | Kommissionen konkluderede foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i undersøgelsesperioden på grund af det store fald i fortjenesten og faldet i markedsandel. Denne negative udvikling fandt sted i forbindelse med en kraftig stigning i importen fra Egypten til stadigt faldende priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser og medførte et yderligere pristryk. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen konkluderede foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i undersøgelsesperioden på grund af det store fald i fortjenesten og faldet i markedsandel. Denne negative udvikling fandt sted i forbindelse med en kraftig stigning i importen fra Egypten til stadigt faldende priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser og medførte et yderligere pristryk.

| (163) | Desuden noterer Kommissionen sig dokumentationen for, at anlægget i Egypten blev åbnet af Jushi China med det udtrykkelige formål at sælge GFR til EU-markedet uden at skulle betale de gældende afgifter for import direkte fra Kina. |
| --- | --- |

(163)

Desuden noterer Kommissionen sig dokumentationen for, at anlægget i Egypten blev åbnet af Jushi China med det udtrykkelige formål at sælge GFR til EU-markedet uden at skulle betale de gældende afgifter for import direkte fra Kina.

| (164) | Kommissionen var derfor af den opfattelse, at den subsidierede import af egyptisk GFR forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen var derfor af den opfattelse, at den subsidierede import af egyptisk GFR forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

5.2.   Andre kendte faktorer

Andre kendte faktorer

| (165) | Kommissionen undersøgte også, om andre kendte faktorer enkeltvis eller samlet er i stand til at svække den foreløbigt konstaterede årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og forekomsten af skade, således at en sådan sammenhæng ikke længere ville være reel og væsentlig. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen undersøgte også, om andre kendte faktorer enkeltvis eller samlet er i stand til at svække den foreløbigt konstaterede årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og forekomsten af skade, således at en sådan sammenhæng ikke længere ville være reel og væsentlig.

5.2.1.   Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

| (166) | Ud over importen fra Egypten havde kun importen fra tre andre lande, nemlig Malaysia, Kina og Norge, en betydelig markedsandel i undersøgelsesperioden. Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 13


  Import fra tredjelande











  Land | | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaysia | Mængde (ton) | 98 446 | 111 373 | 114 325 | 102 896 |
| | Indeks | 100 | 113 | 116 | 105 |
| | Markedsandel (%) | 10 | 11 | 11 | 10 |
| | Gennemsnitspris | 930 | 941 | 986 | 976 |
| Kina | Mængde (ton) | 79 374 | 58 456 | 50 177 | 49 034 |
| | Indeks | 100 | 74 | 63 | 62 |
| | Markedsandel (%) | 8 | 6 | 5 | 5 |
| | Gennemsnitspris | 1 068 | 1 058 | 1 022 | 1 030 |
| Norge | Mængde (ton) | 41 362 | 43 006 | 44 289 | 44 160 |
| | Indeks | 100 | 104 | 107 | 107 |
| | Markedsandel (%) | 4 | 4 | 4 | 4 |
| | Gennemsnitspris | 1 156 | 1 126 | 1 101 | 1 094 |
| Alle andre lande | Mængde (ton) | 86 240 | 85 548 | 93 266 | 93 626 |
| | Indeks | 100 | 99 | 108 | 109 |
| | Markedsandel (%) | 9 | 8 | 9 | 9 |
| | Gennemsnitspris | 1 199 | 1 148 | 1 104 | 1 130 |
| Kilde: Surveillance 2-databasen. |

(166)

Ud over importen fra Egypten havde kun importen fra tre andre lande, nemlig Malaysia, Kina og Norge, en betydelig markedsandel i undersøgelsesperioden. Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 13

Tabel 13

Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

Land

2016

2017

2018

UP

Malaysia

Mængde (ton)

98 446

111 373

114 325

102 896

Indeks

Indeks

100

100

113

113

116

116

105

105

Markedsandel (%)

10

11

11

10

Gennemsnitspris

930

941

986

976

Kina

Mængde (ton)

79 374

58 456

50 177

49 034

Indeks

Indeks

100

100

74

74

63

63

62

62

Markedsandel (%)

8

6

5

5

Gennemsnitspris

1 068

1 058

1 022

1 030

Norge

Mængde (ton)

41 362

43 006

44 289

44 160

Indeks

Indeks

100

100

104

104

107

107

107

107

Markedsandel (%)

4

4

4

4

Gennemsnitspris

1 156

1 126

1 101

1 094

Alle andre lande

Mængde (ton)

86 240

85 548

93 266

93 626

Indeks

Indeks

100

100

99

99

108

108

109

109

Markedsandel (%)

9

8

9

9

Gennemsnitspris

1 199

1 148

1 104

1 130

Kilde: Surveillance 2-databasen.

Kilde:

| (167) | Importen fra Kina er allerede omfattet af både antidumping- og antisubsidieforanstaltninger, og markedsandelen for denne import er faldende, idet importørerne flytter fra GFR med oprindelse i Kina til GFR med oprindelse i Egypten, men dog stadig fra Jushi Group. |
| --- | --- |

(167)

Importen fra Kina er allerede omfattet af både antidumping- og antisubsidieforanstaltninger, og markedsandelen for denne import er faldende, idet importørerne flytter fra GFR med oprindelse i Kina til GFR med oprindelse i Egypten, men dog stadig fra Jushi Group.

| (168) | Importen fra Malaysia havde en stabil markedsandel i hele den betragtede periode. Der findes kun ét anlæg i Malaysia, og det ejes af den japanske gruppe NEG, som også ejer anlæg i Unionen. Fra dette anlæg eksporteres der kun afhuggede tråde til EU. Kommissionen sammenlignede prisen på afhuggede tråde fra Malaysia med priserne på afhuggede tråde i Unionen og konstaterede, at de malaysiske priser tilsyneladende ikke underbød EU-erhvervsgrenens. |
| --- | --- |

(168)

Importen fra Malaysia havde en stabil markedsandel i hele den betragtede periode. Der findes kun ét anlæg i Malaysia, og det ejes af den japanske gruppe NEG, som også ejer anlæg i Unionen. Fra dette anlæg eksporteres der kun afhuggede tråde til EU. Kommissionen sammenlignede prisen på afhuggede tråde fra Malaysia med priserne på afhuggede tråde i Unionen og konstaterede, at de malaysiske priser tilsyneladende ikke underbød EU-erhvervsgrenens.

| (169) | Importen fra Norge havde en lav og stabil markedsandel på 4 % i den betragtede periode og indførtes i Unionen til en høj pris. |
| --- | --- |

(169)

Importen fra Norge havde en lav og stabil markedsandel på 4 % i den betragtede periode og indførtes i Unionen til en høj pris.

| (170) | Importen fra andre lande nåede tilsammen op på en markedsandel på 9 %, som var stabil i hele den betragtede periode. Ingen af disse andre lande kunne derfor have haft en betydelig indflydelse på EU-erhvervsgrenens resultater. |
| --- | --- |

(170)

Importen fra andre lande nåede tilsammen op på en markedsandel på 9 %, som var stabil i hele den betragtede periode. Ingen af disse andre lande kunne derfor have haft en betydelig indflydelse på EU-erhvervsgrenens resultater.

| (171) | På grundlag af ovenstående analyse konkluderede Kommissionen, at importen fra andre lande ikke havde nogen indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i undersøgelsesperioden. Der er navnlig ingen sammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens dårligere resultater og andre forsyningskilders stabile markedsandele. |
| --- | --- |

(171)

På grundlag af ovenstående analyse konkluderede Kommissionen, at importen fra andre lande ikke havde nogen indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i undersøgelsesperioden. Der er navnlig ingen sammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens dårligere resultater og andre forsyningskilders stabile markedsandele.

5.2.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (172) | Klageren fremsendte følgende eksportoplysninger til Kommissionen:

  Tabel 14


  EU-erhvervsgrenens eksportresultater | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængde (ton) | 49 370 | 44 660 | 38 704 | 46 119 |
| Indeks | 100 | 90 | 78 | 93 |
| Eksportsalg i procent af EU-salget | 8 | 7 | 6 | 8 |
| Kilde: Klageren. |

(172)

Klageren fremsendte følgende eksportoplysninger til Kommissionen:

Tabel 14

Tabel 14

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

2016

2017

2018

UP

Eksportmængde (ton)

49 370

44 660

38 704

46 119

Indeks

Indeks

100

100

90

90

78

78

93

93

Eksportsalg i procent af EU-salget

8

7

6

8

Kilde: Klageren.

Kilde:

| (173) | EU-erhvervsgrenens eksportmængde var begrænset og forblev stabil i den betragtede periode. Den oversteg ikke 8 % af dens salg på noget tidspunkt i den betragtede periode, jf. ovenstående tabel. |
| --- | --- |

(173)

EU-erhvervsgrenens eksportmængde var begrænset og forblev stabil i den betragtede periode. Den oversteg ikke 8 % af dens salg på noget tidspunkt i den betragtede periode, jf. ovenstående tabel.

| (174) | I betragtning af eksportsalgets begrænsede andel af EU-erhvervsgrenens samlede salg og den kendsgerning, at salget stort set var stabilt i den betragtede periode, kunne det konstateres, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke har bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(174)

I betragtning af eksportsalgets begrænsede andel af EU-erhvervsgrenens samlede salg og den kendsgerning, at salget stort set var stabilt i den betragtede periode, kunne det konstateres, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke har bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.3.   Konklusion

Konklusion

| (175) | Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at den subsidierede import af GFR fra Egypten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at den subsidierede import af GFR fra Egypten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

| (176) | Kommissionen identificerede og vurderede andre faktorer, som potentielt kunne have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, såsom importen fra andre tredjelande og EU-erhvervsgrenens eksportresultater. Det blev imidlertid konstateret, at disse andre faktorer ikke havde haft nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hverken enkeltvis eller samlet. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen identificerede og vurderede andre faktorer, som potentielt kunne have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, såsom importen fra andre tredjelande og EU-erhvervsgrenens eksportresultater. Det blev imidlertid konstateret, at disse andre faktorer ikke havde haft nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hverken enkeltvis eller samlet.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (177) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 31 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage udligningsforanstaltninger svarende til det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb i dette tilfælde trods konstateringen af skadevoldende subsidiering. Kommissionen baserede fastlæggelsen af Unionens interesser på en analyse af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes. |
| --- | --- |

(177)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 31 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage udligningsforanstaltninger svarende til det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb i dette tilfælde trods konstateringen af skadevoldende subsidiering. Kommissionen baserede fastlæggelsen af Unionens interesser på en analyse af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes.

| (178) | GFR er et vigtigt materiale og anvendes til mange formål i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(178)

GFR er et vigtigt materiale og anvendes til mange formål i Den Europæiske Union.

| (179) | Den anvendes hovedsagelig som råmateriale til at forstærke termoplastiske og termohærdende harpikser i kompositindustrien. GFR tegner sig for mellem 10 % og 60 % af omkostningerne til fremstilling af termoplastiske og termohærdende harpikser, afhængigt af den pågældende færdigvare. Disse anvendes derefter af EU-aftagerindustrien til en bred vifte af formål. EU-erhvervsgrenen fremlagde markedsoplysninger, der viser, at omkring halvdelen af dens salg går til fremstilling af termoplast. |
| --- | --- |

(179)

Den anvendes hovedsagelig som råmateriale til at forstærke termoplastiske og termohærdende harpikser i kompositindustrien. GFR tegner sig for mellem 10 % og 60 % af omkostningerne til fremstilling af termoplastiske og termohærdende harpikser, afhængigt af den pågældende færdigvare. Disse anvendes derefter af EU-aftagerindustrien til en bred vifte af formål. EU-erhvervsgrenen fremlagde markedsoplysninger, der viser, at omkring halvdelen af dens salg går til fremstilling af termoplast.

| (180) | GFR anvendes også som det vigtigste råmateriale til fremstilling af stof af glasfiber (»GFF«). Den tegner sig for en betydelig omkostning til råmaterialer ved fremstilling af GFF, på op til 70 %. Kommissionen bemærker, at der pågår antidumping- og antisubsidieundersøgelser vedrørende importen af GFF med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Egypten (14). Der er endnu ikke truffet foranstaltninger i disse sager. |
| --- | --- |

(180)

GFR anvendes også som det vigtigste råmateriale til fremstilling af stof af glasfiber (»GFF«). Den tegner sig for en betydelig omkostning til råmaterialer ved fremstilling af GFF, på op til 70 %. Kommissionen bemærker, at der pågår antidumping- og antisubsidieundersøgelser vedrørende importen af GFF med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Egypten (14). Der er endnu ikke truffet foranstaltninger i disse sager.

14

| (181) | Markedsanalyser fra EU-erhvervsgrenen viste, at op til 20 % af den GFR, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, går til fremstilling af GFF. Dens markedsanalyser viste imidlertid også, at en større procentdel af hele den kinesiske import og også importen fra andre lande anvendes til fremstilling af GFF. |
| --- | --- |

(181)

Markedsanalyser fra EU-erhvervsgrenen viste, at op til 20 % af den GFR, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, går til fremstilling af GFF. Dens markedsanalyser viste imidlertid også, at en større procentdel af hele den kinesiske import og også importen fra andre lande anvendes til fremstilling af GFF.

| (182) | Med henblik på at vurdere Unionens interesser analyserede Kommissionen dels EU-erhvervsgrenens stilling, idet erhvervsgrenen kører med en meget høj kapacitetsudnyttelse og dermed ikke på kort sigt vil kunne reagere på kraftige markedssignaler, dels andre mulige forsyningskilder, der ikke berøres af de gældende foranstaltninger. Denne analyse er beskrevet nærmere i betragtning 154, 170 og 176. |
| --- | --- |

(182)

Med henblik på at vurdere Unionens interesser analyserede Kommissionen dels EU-erhvervsgrenens stilling, idet erhvervsgrenen kører med en meget høj kapacitetsudnyttelse og dermed ikke på kort sigt vil kunne reagere på kraftige markedssignaler, dels andre mulige forsyningskilder, der ikke berøres af de gældende foranstaltninger. Denne analyse er beskrevet nærmere i betragtning 154, 170 og 176.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (183) | Kommissionen har konstateret, at EU-erhvervsgrenen lider væsentlig skade, og at denne skade er forårsaget af importen af GFR fra Egypten. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen har konstateret, at EU-erhvervsgrenen lider væsentlig skade, og at denne skade er forårsaget af importen af GFR fra Egypten.

| (184) | Kommissionen bemærker, at erhvervsgrenen kører med meget høje kapacitetsudnyttelsesgrader, hvilket begrænser muligheden for at øge udbuddet yderligere, men indførelsen af foranstaltninger mod Egypten burde give erhvervsgrenen mulighed for at installere den yderligere kapacitet, der er nødvendig for at kunne forsyne EU-markedet. |
| --- | --- |

(184)

Kommissionen bemærker, at erhvervsgrenen kører med meget høje kapacitetsudnyttelsesgrader, hvilket begrænser muligheden for at øge udbuddet yderligere, men indførelsen af foranstaltninger mod Egypten burde give erhvervsgrenen mulighed for at installere den yderligere kapacitet, der er nødvendig for at kunne forsyne EU-markedet.

| (185) | Som Kommissionen konstaterede i den tidligere undersøgelse af importen af GFR fra Kina, giver indførelsen af foranstaltninger over for illoyal import erhvervsgrenen mulighed for at investere i kapacitetsforøgelser (15). |
| --- | --- |

(185)

Som Kommissionen konstaterede i den tidligere undersøgelse af importen af GFR fra Kina, giver indførelsen af foranstaltninger over for illoyal import erhvervsgrenen mulighed for at investere i kapacitetsforøgelser (15).

15

| (186) | I betragtning af at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, og at denne væsentlige skade er forårsaget af subsidieret import fra Egypten, konkluderede Kommissionen derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger vil være i EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(186)

I betragtning af at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, og at denne væsentlige skade er forårsaget af subsidieret import fra Egypten, konkluderede Kommissionen derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.

6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (187) | De importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var imod indførelsen af foranstaltninger, da det vil indebære en begrænsning af de kilder til GFR, der kommer ind på markedet. De gjorde også opmærksom på problemet med certificering af nye kilder til GFR og problemets kompleksitet, idet nogle af deres kunder stadig insisterer på import fra Kina — med told — da den pågældende virksomhed er certificeret af deres kunder. |
| --- | --- |

(187)

De importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var imod indførelsen af foranstaltninger, da det vil indebære en begrænsning af de kilder til GFR, der kommer ind på markedet. De gjorde også opmærksom på problemet med certificering af nye kilder til GFR og problemets kompleksitet, idet nogle af deres kunder stadig insisterer på import fra Kina — med told — da den pågældende virksomhed er certificeret af deres kunder.

| (188) | Kommissionen bemærkede, at importørerne fortsatte med at importere fra Kina, selv med den gældende told, der er højere end de afgifter, der skal pålægges egyptiske kilder. Derfor vil told på import af GFR fra Egypten ikke nødvendigvis standse importen til Unionen. |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen bemærkede, at importørerne fortsatte med at importere fra Kina, selv med den gældende told, der er højere end de afgifter, der skal pålægges egyptiske kilder. Derfor vil told på import af GFR fra Egypten ikke nødvendigvis standse importen til Unionen.

| (189) | Certificering af kilder til GFR er klart et problem for nogle brugere af GFR, men i mange sektorer er certificering ikke et problem, og der, hvor det er nødvendigt, kan vi se, at importen fortsætter med betaling af told. Indførelsen af told på certificeret import vil naturligvis øge deres omkostninger, men der er ingen dokumentation for, at denne stigning ikke kan væltes over på den endelige kunde, som selv har anmodet om denne særlige GFR fra den pågældende leverandør. |
| --- | --- |

(189)

Certificering af kilder til GFR er klart et problem for nogle brugere af GFR, men i mange sektorer er certificering ikke et problem, og der, hvor det er nødvendigt, kan vi se, at importen fortsætter med betaling af told. Indførelsen af told på certificeret import vil naturligvis øge deres omkostninger, men der er ingen dokumentation for, at denne stigning ikke kan væltes over på den endelige kunde, som selv har anmodet om denne særlige GFR fra den pågældende leverandør.

| (190) | Kommissionen aflagde besøg hos to importører af GFR, der importerede fra forskellige kilder i hele verden og derefter videresolgte varen uden forarbejdning. Hos den ene importør tegnede GFR sig for en meget lille del af dennes forretninger (mindre end 1 %), og derfor ville told på import fra Egypten få ubetydelige konsekvenser for importørens resultater. |
| --- | --- |

(190)

Kommissionen aflagde besøg hos to importører af GFR, der importerede fra forskellige kilder i hele verden og derefter videresolgte varen uden forarbejdning. Hos den ene importør tegnede GFR sig for en meget lille del af dennes forretninger (mindre end 1 %), og derfor ville told på import fra Egypten få ubetydelige konsekvenser for importørens resultater.

| (191) | Hos den anden importør tegnede GFR sig for en større del af dennes forretninger med meget lave fortjenstmargener. Hos denne importør ville en eventuel prisstigning, på grund af de meget lave fortjenstmargener, derfor føre til tab, hvis prisstigningen ikke kan væltes over på kunderne. Denne importør havde imidlertid været konfronteret med dette problem før, nemlig da Kommissionen indførte en højere told på importen af GFR fra Kina. |
| --- | --- |

(191)

Hos den anden importør tegnede GFR sig for en større del af dennes forretninger med meget lave fortjenstmargener. Hos denne importør ville en eventuel prisstigning, på grund af de meget lave fortjenstmargener, derfor føre til tab, hvis prisstigningen ikke kan væltes over på kunderne. Denne importør havde imidlertid været konfronteret med dette problem før, nemlig da Kommissionen indførte en højere told på importen af GFR fra Kina.

| (192) | Kommissionen konkluderede derfor, at indførelsen af told ikke ville være i importørernes interesse, fordi det ville øge deres omkostninger. |
| --- | --- |

(192)

Kommissionen konkluderede derfor, at indførelsen af told ikke ville være i importørernes interesse, fordi det ville øge deres omkostninger.

6.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (193) | Flere interesserede parter gav sig til kende og gav udtryk for deres mening om brugernes interesse i at indføre foranstaltninger i forbindelse med denne undersøgelse, og det skete hovedsagelig ved at sende standardskrivelser uden dokumentation for deres påstande. |
| --- | --- |

(193)

Flere interesserede parter gav sig til kende og gav udtryk for deres mening om brugernes interesse i at indføre foranstaltninger i forbindelse med denne undersøgelse, og det skete hovedsagelig ved at sende standardskrivelser uden dokumentation for deres påstande.

| (194) | Nogle interesserede parter sendte en standardskrivelse til støtte for foranstaltningerne for at beholde EU-erhvervsgrenen som leverandør, mens andre parter sendte en standardskrivelse, der gik imod foranstaltningerne, for at holde deres omkostninger nede. Ved en analyse af disse standardbreve kunne det konstateres, at de kom fra distributører af GFR i EU eller fra leverandører til EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(194)

Nogle interesserede parter sendte en standardskrivelse til støtte for foranstaltningerne for at beholde EU-erhvervsgrenen som leverandør, mens andre parter sendte en standardskrivelse, der gik imod foranstaltningerne, for at holde deres omkostninger nede. Ved en analyse af disse standardbreve kunne det konstateres, at de kom fra distributører af GFR i EU eller fra leverandører til EU-erhvervsgrenen.

| (195) | Kommissionen modtog dog bemærkninger fra EU-brugere af GFR, der gav udtryk for deres synspunkter vedrørende undersøgelsen. |
| --- | --- |

(195)

Kommissionen modtog dog bemærkninger fra EU-brugere af GFR, der gav udtryk for deres synspunkter vedrørende undersøgelsen.

| (196) | En enkelt gruppe af brugere, som ønskede at forblive anonym for ikke at risikere negative følger for deres kommercielle forbindelser, afholdt en høring med Kommissionen og gjorde gældende, at foranstaltninger ikke ville være i Unionens interesse. |
| --- | --- |

(196)

En enkelt gruppe af brugere, som ønskede at forblive anonym for ikke at risikere negative følger for deres kommercielle forbindelser, afholdt en høring med Kommissionen og gjorde gældende, at foranstaltninger ikke ville være i Unionens interesse.

| (197) | Kommissionen var opmærksom på problemet med certificering af visse former for GFR fremstillet på visse fabrikker, da den aflagde kontrolbesøg hos brugerne, som anførte, at nogle brugere er forpligtet til at anvende en bestemt GFR fra en bestemt fabrik, uanset told. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen var opmærksom på problemet med certificering af visse former for GFR fremstillet på visse fabrikker, da den aflagde kontrolbesøg hos brugerne, som anførte, at nogle brugere er forpligtet til at anvende en bestemt GFR fra en bestemt fabrik, uanset told.

| (198) | Hvis der indføres foranstaltninger over for GFR fra Egypten, og brugerne er forpligtet til at anvende GFR fra Egypten i den videre fremstilling, så vil de opleve en omkostningsforøgelse, som de muligvis ikke vil kunne vælte over på deres kunder. |
| --- | --- |

(198)

Hvis der indføres foranstaltninger over for GFR fra Egypten, og brugerne er forpligtet til at anvende GFR fra Egypten i den videre fremstilling, så vil de opleve en omkostningsforøgelse, som de muligvis ikke vil kunne vælte over på deres kunder.

| (199) | Gruppen af anonyme brugere anførte, at glasfibre er en vigtig bestanddel af kritisk betydning for kvaliteten, og at de nuværende kvalitetsordninger, f.eks. for termoplast til bilindustrien, vil kræve en proces for fornyet godkendelse, hvis brugeren skifter leverandør. |
| --- | --- |

(199)

Gruppen af anonyme brugere anførte, at glasfibre er en vigtig bestanddel af kritisk betydning for kvaliteten, og at de nuværende kvalitetsordninger, f.eks. for termoplast til bilindustrien, vil kræve en proces for fornyet godkendelse, hvis brugeren skifter leverandør.

| (200) | Samme gruppe anførte også, at selv om brugere har forskellige leverandører, vil de stadig anvende en bestemt leverandør til en bestemt sammensætning. |
| --- | --- |

(200)

Samme gruppe anførte også, at selv om brugere har forskellige leverandører, vil de stadig anvende en bestemt leverandør til en bestemt sammensætning.

| (201) | For så vidt angår de brugere, der fremstiller andre former for termoplast, er deres kunder mindre følsomme over for råmaterialets oprindelse, da GFR blandes med harpiks og yder forstærkning til termoplasten i stedet for at forblive forholdsvis uforandret, som det er tilfældet ved fremstilling af GFF. |
| --- | --- |

(201)

For så vidt angår de brugere, der fremstiller andre former for termoplast, er deres kunder mindre følsomme over for råmaterialets oprindelse, da GFR blandes med harpiks og yder forstærkning til termoplasten i stedet for at forblive forholdsvis uforandret, som det er tilfældet ved fremstilling af GFF.

| (202) | Selv om GFR tegner sig for op til 60 % af produktionsomkostningerne, findes der andre kilder til GFR uden foranstaltninger, som er umiddelbart tilgængelige, nemlig Malaysia og Norge. I betragtning af den prisstigning, som foranstaltningerne ville medføre, var den kontrollerede bruger imidlertid imod indførelsen af foranstaltninger. Alle brugere af termoplast, som gav deres mening til kende, var imod indførelsen af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(202)

Selv om GFR tegner sig for op til 60 % af produktionsomkostningerne, findes der andre kilder til GFR uden foranstaltninger, som er umiddelbart tilgængelige, nemlig Malaysia og Norge. I betragtning af den prisstigning, som foranstaltningerne ville medføre, var den kontrollerede bruger imidlertid imod indførelsen af foranstaltninger. Alle brugere af termoplast, som gav deres mening til kende, var imod indførelsen af foranstaltninger.

| (203) | De brugere, der fremstiller stoffer af glasfibre, befinder sig i en helt anden situation, da GFR er råmaterialet til fremstilling af GFF. Kommissionen aflagde besøg hos en enkelt producent og bruger af GFR, der anmodede om at forblive anonym i forbindelse med denne undersøgelse. De modsatte sig foranstaltninger, for da der blev indført told på GFR fra Kina, steg priserne på råmaterialer med 10 %, og de kunne ikke vælte denne prisstigning over på deres kunder. |
| --- | --- |

(203)

De brugere, der fremstiller stoffer af glasfibre, befinder sig i en helt anden situation, da GFR er råmaterialet til fremstilling af GFF. Kommissionen aflagde besøg hos en enkelt producent og bruger af GFR, der anmodede om at forblive anonym i forbindelse med denne undersøgelse. De modsatte sig foranstaltninger, for da der blev indført told på GFR fra Kina, steg priserne på råmaterialer med 10 %, og de kunne ikke vælte denne prisstigning over på deres kunder.

| (204) | Fire producenter af GFF, som gav deres mening til kende, var imod indførelsen af foranstaltninger. Kommissionen bemærker dog, at en af de stikprøveudtagne EU-producenter af GFR, Owens Corning, er en integreret producent, som også fremstiller GFF i Unionen. Denne gruppe går ind for foranstaltninger over for importen af både GFR og GFF fra Egypten. |
| --- | --- |

(204)

Fire producenter af GFF, som gav deres mening til kende, var imod indførelsen af foranstaltninger. Kommissionen bemærker dog, at en af de stikprøveudtagne EU-producenter af GFR, Owens Corning, er en integreret producent, som også fremstiller GFF i Unionen. Denne gruppe går ind for foranstaltninger over for importen af både GFR og GFF fra Egypten.

| (205) | Kommissionen modtog dog også bemærkninger fra yderligere to producenter af GFF, som gik ind for foranstaltninger over for GFR fra Egypten for at beskytte hele værdikæden i Europa og også tilskynde FoU. |
| --- | --- |

(205)

Kommissionen modtog dog også bemærkninger fra yderligere to producenter af GFF, som gik ind for foranstaltninger over for GFR fra Egypten for at beskytte hele værdikæden i Europa og også tilskynde FoU.

| (206) | Konklusionen for brugerne er, at da GFR er det vigtigste råmateriale i deres færdigvare, vil foranstaltninger ikke være i deres interesse, da foranstaltningerne vil øge brugernes omkostninger. Foranstaltninger vil dog være i integrerede gruppers interesse, idet de anvender GFR, som de selv har produceret. |
| --- | --- |

(206)

Konklusionen for brugerne er, at da GFR er det vigtigste råmateriale i deres færdigvare, vil foranstaltninger ikke være i deres interesse, da foranstaltningerne vil øge brugernes omkostninger. Foranstaltninger vil dog være i integrerede gruppers interesse, idet de anvender GFR, som de selv har produceret.

| (207) | I betragtning af de alternative kilder til disponible forsyninger, som ikke er omfattet af foranstaltninger, og det forhold, at en enkelt integreret bruger gik ind for foranstaltninger, samt at der ikke foreligger dokumentation, som klart viser, at yderligere omkostninger som følge af foranstaltninger over for import fra Egypten ikke kan absorberes af brugerne, konkluderede Kommissionen, at de negative virkninger for brugerne alt i alt ikke klart viser, at det ikke er i Unionens interesse at anvende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(207)

I betragtning af de alternative kilder til disponible forsyninger, som ikke er omfattet af foranstaltninger, og det forhold, at en enkelt integreret bruger gik ind for foranstaltninger, samt at der ikke foreligger dokumentation, som klart viser, at yderligere omkostninger som følge af foranstaltninger over for import fra Egypten ikke kan absorberes af brugerne, konkluderede Kommissionen, at de negative virkninger for brugerne alt i alt ikke klart viser, at det ikke er i Unionens interesse at anvende foranstaltninger.

6.4.   Handelsforvridende virkninger af subsidier/genskabelse af effektiv konkurrence

Handelsforvridende virkninger af subsidier/genskabelse af effektiv konkurrence

| (208) | I henhold til grundforordningens artikel 31, stk. 1, blev der taget særligt hensyn til behovet for at bringe den fordrejning af handelen, som skyldes skadevoldende subsidiering, til ophør og at genskabe en situation med effektiv konkurrence. |
| --- | --- |

(208)

I henhold til grundforordningens artikel 31, stk. 1, blev der taget særligt hensyn til behovet for at bringe den fordrejning af handelen, som skyldes skadevoldende subsidiering, til ophør og at genskabe en situation med effektiv konkurrence.

| (209) | Undersøgelsen har vist, at Jushi Egypt sælger betydelige mængder af subsidieret GFR til kunstigt lave priser til EU-markedet. Hvis denne situation fortsætter, vil Jushi Egypt bevare sin unfair konkurrencefordel og dermed svække EU-erhvervsgrenens allerede sårbare stilling yderligere. Som følge heraf vil den subsidierede egyptiske import øge sine handelsforvridende virkninger over tid og fortsat forhindre EU-erhvervsgrenen i at opnå lige vilkår. |
| --- | --- |

(209)

Undersøgelsen har vist, at Jushi Egypt sælger betydelige mængder af subsidieret GFR til kunstigt lave priser til EU-markedet. Hvis denne situation fortsætter, vil Jushi Egypt bevare sin unfair konkurrencefordel og dermed svække EU-erhvervsgrenens allerede sårbare stilling yderligere. Som følge heraf vil den subsidierede egyptiske import øge sine handelsforvridende virkninger over tid og fortsat forhindre EU-erhvervsgrenen i at opnå lige vilkår.

6.5.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (210) | Det er klart i EU-erhvervsgrenens interesse, at der træffes foranstaltninger. Der er en begrænset negativ indvirkning på importører og brugere, navnlig producenterne af GFF, som er den mest sårbare gruppe, i betragtning af den store andel af GFR i deres produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(210)

Det er klart i EU-erhvervsgrenens interesse, at der træffes foranstaltninger. Der er en begrænset negativ indvirkning på importører og brugere, navnlig producenterne af GFF, som er den mest sårbare gruppe, i betragtning af den store andel af GFR i deres produktionsomkostninger.

| (211) | Kommissionen bemærker imidlertid, at der findes andre kilder til GFR, som ikke er omfattet af gældende foranstaltninger. Kommissionen noterer sig også EU-erhvervsgrenens omfattende innovation i de senere år, og at EU-producenterne arbejder sammen med deres brugere om at fremstille den vare, de har brug for, efter deres egne særlige forskrifter. En sådan innovation ville være i fare, hvis der fortsat sker skade. |
| --- | --- |

(211)

Kommissionen bemærker imidlertid, at der findes andre kilder til GFR, som ikke er omfattet af gældende foranstaltninger. Kommissionen noterer sig også EU-erhvervsgrenens omfattende innovation i de senere år, og at EU-producenterne arbejder sammen med deres brugere om at fremstille den vare, de har brug for, efter deres egne særlige forskrifter. En sådan innovation ville være i fare, hvis der fortsat sker skade.

| (212) | Kommissionen noterede sig bemærkningerne vedrørende certificerings- og godkendelsesprocesserne, men indførelsen af foranstaltninger er beregnet på at skabe lige vilkår for alle operatører, og brugerne kan derfor fortsat importere den certificerede eller godkendte GFR fra Egypten ved at betale en rimelig markedspris. |
| --- | --- |

(212)

Kommissionen noterede sig bemærkningerne vedrørende certificerings- og godkendelsesprocesserne, men indførelsen af foranstaltninger er beregnet på at skabe lige vilkår for alle operatører, og brugerne kan derfor fortsat importere den certificerede eller godkendte GFR fra Egypten ved at betale en rimelig markedspris.

| (213) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at indføre udligningsforanstaltninger svarende til det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb for importen af GFR med oprindelse i Egypten. |
| --- | --- |

(213)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at indføre udligningsforanstaltninger svarende til det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb for importen af GFR med oprindelse i Egypten.

7.   MIDLERTIDIGE UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

MIDLERTIDIGE UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

| (214) | På grundlag af Kommissionens konklusioner vedrørende subsidiering, væsentlig skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1, bør der indføres en midlertidig udligningstold på importen af GFR med oprindelse i Egypten. |
| --- | --- |

(214)

På grundlag af Kommissionens konklusioner vedrørende subsidiering, væsentlig skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1, bør der indføres en midlertidig udligningstold på importen af GFR med oprindelse i Egypten.

7.1.   Midlertidige foranstaltninger

Midlertidige foranstaltninger

| (215) | Der bør indføres midlertidige udligningsforanstaltninger over for importen af GFR med oprindelse i Egypten i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 12, stk. 1, hvori det hedder, at den midlertidige told skal svare til det samlede midlertidigt fastsatte udligningsberettigede subsidiebeløb. |
| --- | --- |

(215)

Der bør indføres midlertidige udligningsforanstaltninger over for importen af GFR med oprindelse i Egypten i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 12, stk. 1, hvori det hedder, at den midlertidige told skal svare til det samlede midlertidigt fastsatte udligningsberettigede subsidiebeløb.

| (216) | På grundlag af ovenstående bør de midlertidige udligningstoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

  Tabel 15


  Midlertidig told







  Virksomhed | Midlertidig udligningstold |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % |
| Alle andre virksomheder | 8,7 % |

(216)

På grundlag af ovenstående bør de midlertidige udligningstoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Tabel 15

Tabel 15

Midlertidig told

Midlertidig told

Virksomhed

Midlertidig udligningstold

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

Alle andre virksomheder

8,7 %

| (217) | Den individuelle udligningstoldsats for den virksomhed, der er nævnt i denne forordning, blev fastlagt ud fra denne undersøgelses konklusioner. Den afspejlede derfor den situation, der blev konstateret for den eneste eksporterende producent i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, fremstillet af den nævnte retlige enhed. |
| --- | --- |

(217)

Den individuelle udligningstoldsats for den virksomhed, der er nævnt i denne forordning, blev fastlagt ud fra denne undersøgelses konklusioner. Den afspejlede derfor den situation, der blev konstateret for den eneste eksporterende producent i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, fremstillet af den nævnte retlige enhed.

| (218) | Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den udtrykkeligt nævnte enhed, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt den individuelle udligningstoldsats. |
| --- | --- |

(218)

Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den udtrykkeligt nævnte enhed, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt den individuelle udligningstoldsats.

| (219) | Virksomheden kan anmode om, at den individuelle udligningstoldsats anvendes, hvis den herefter ændrer sit navn. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (16). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der finder anvendelse på den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(219)

Virksomheden kan anmode om, at den individuelle udligningstoldsats anvendes, hvis den herefter ændrer sit navn. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (16). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der finder anvendelse på den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

16

Den Europæiske Unions Tidende

8.   REGISTRERING

REGISTRERING

| (220) | Som nævnt i betragtning 9 gjorde Kommissionen import af GFR til genstand for registrering i forhåndsfremlæggelsesperioden i henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 5a, ved offentliggørelse af forordningen om registrering. |
| --- | --- |

(220)

Som nævnt i betragtning 9 gjorde Kommissionen import af GFR til genstand for registrering i forhåndsfremlæggelsesperioden i henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 5a, ved offentliggørelse af forordningen om registrering.

| (221) | I forordningen om registrering blev der kun registreret import i forhåndsfremlæggelsesperioden på tre uger. Registreringen ophører, når nærværende forordning træder i kraft. |
| --- | --- |

(221)

I forordningen om registrering blev der kun registreret import i forhåndsfremlæggelsesperioden på tre uger. Registreringen ophører, når nærværende forordning træder i kraft.

| (222) | Der er ikke truffet afgørelse om en eventuel anvendelse af antisubsidieforanstaltninger med tilbagevirkende kraft på dette tidspunkt i sagen. En sådan afgørelse vil blive truffet i den endelige fase. |
| --- | --- |

(222)

Der er ikke truffet afgørelse om en eventuel anvendelse af antisubsidieforanstaltninger med tilbagevirkende kraft på dette tidspunkt i sagen. En sådan afgørelse vil blive truffet i den endelige fase.

9.   OPLYSNINGER I DEN MIDLERTIDIGE FASE

OPLYSNINGER I DEN MIDLERTIDIGE FASE

| (223) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 29a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD TRADE's websted. |
| --- | --- |

(223)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 29a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD TRADE's websted.

| (224) | Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der blev fremlagt specifikt til dem. |
| --- | --- |

(224)

Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der blev fremlagt specifikt til dem.

| (225) | Kommissionen modtog bemærkninger fra Jushi Egypt. Bemærkningerne vedrørte dog ikke beregningens nøjagtighed. Derfor forbliver den midlertidige udligningstold uændret. |
| --- | --- |

(225)

Kommissionen modtog bemærkninger fra Jushi Egypt. Bemærkningerne vedrørte dog ikke beregningens nøjagtighed. Derfor forbliver den midlertidige udligningstold uændret.

10.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (226) | I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

(226)

I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

| (227) | Konklusionerne vedrørende indførelsen af midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(227)

Konklusionerne vedrørende indførelsen af midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig udligningstold på importen af afhuggede glasfibertråde, af længde 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt, med et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (Taric-kode 7019120022, 7019120025, 7019120026 og 7019120039) og med oprindelse i Egypten.

2.   Den midlertidige udligningstold, der finder anvendelse på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den vare, der er beskrevet i stk. 1, og som er fremstillet af de virksomheder, der er anført nedenfor, er som følger:

| Virksomhed | Midlertidig udligningstold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % | C540 |
| Alle andre virksomheder | 8,7 % | C999 |

Virksomhed

Midlertidig udligningstold

Taric-tillægskode

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

C540

Alle andre virksomheder

8,7 %

C999

3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Interesserede parter skal indgive deres skriftlige bemærkninger til denne forordning til Kommissionen senest 15 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

2.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med Kommissionen, skal anmode herom senest fem kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

3.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med høringskonsulenten i handelsprocedurer, skal anmode herom senest fem kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. Høringskonsulenten skal undersøge anmodninger, som indgives efter denne frist, og kan beslutte at imødekomme sådanne anmodninger, hvis det er hensigtsmæssigt.

Artikel 3

1.   Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2020/199.

2.   Oplysninger, der er indsamlet om varer, der er importeret til Unionen med henblik på forbrug højst tre uger før ikrafttrædelsen af denne forordning, opbevares indtil den eventuelle ikrafttrædelse af endelige foranstaltninger eller denne procedures afslutning.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2020.

På Kommissionens vegne

Formand

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  
  EUT C 192 af 7.6.2019, s. 30.

2

(3)  
  EUT C 151 af 3.5.2019, s. 4.

3

(4)  
  EUT C 48 af 12.2.2020, s. 18.

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/199 af 13. februar 2020 om at gøre importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Egypten til genstand for registrering (EUT L 42 af 14.2.2020, s. 10).

5

(6)  Virksomhed A anmodede om anonymitet med den begrundelse, at den ville udsætte sig for en betydelig risiko for kommercielle gengældelsesaktioner, hvis den af visse producenter skulle blive anset for at handle på en måde, der strider mod deres interesser.

6

(7)  Jf. dekret nr. 35 udstedt af Den Arabiske Republik Egyptens præsident den 15.2.2003.

7

(8)  Dekret nr. 330 af 2015 udstedt af Den Arabiske Republik Egyptens præsident den 19. august 2015 om etablering af Suez Canal Economic Zone.

8

(9)  I juli 2016 erstattede Egypten »den almindelige omsætningsafgift« med moms. Selv om der er visse forskelle mellem de to skatteordninger, tillader begge skatteordninger producenter af varer at fratrække den skat, der tidligere er betalt, og derved akkumulerer de kreditter, når den betalte skat overstiger den skat, der opkræves af kunder, navnlig eksportorienterede virksomheder.

9

(10)  Artikel 22 i lov nr. 67 af 2016.

10

(11)  Størstedelen af de fordringer vedrørende moms/andre indirekte skatter, der blev indberettet i årsberetningerne for 2016-2018, vedrører faktisk udenlandske indkøb under ordningen med GST på 10 %, som var gældende indtil juli 2016.

11

(12)  Flere internationale publikationer om skatteanliggender bekræfter, at det er yderst vanskeligt at få godtgjort moms, der er betalt i forvejen, i Egypten (LINK). Ifølge Verdensbankens rapport »Doing Business in Egypt 2020« rangerer Egypten som nr. 156 ud af 190 i skatteanliggender.

12

(13)  Database over specifikke varer under »overvågning« eller monitorering, der er importeret til Unionens toldområde, som forvaltes af Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion.

13

(14)  Antidumpingprocedure offentliggjort i EUT C 68 af 21.2.2019, s. 29, antisubsidieprocedure offentliggjort i EUT C 167 af 16.5.2019, s. 11.

14

(15)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/724 (EUT L 107 af 25.4.2017, s. 4) (betragtning 149).

15

(16)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

16

---

AFGØRELSER

| 6.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/41 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/41

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2020/380

af 18. februar 2020

om ændring af afgørelse (EU) 2016/245 til fastsættelse af regler om udbud (ECB/2020/10)

DIREKTIONEN FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 11.6,

under henvisning til Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2004/2 af 19. februar 2004 om vedtagelse af forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank (1), særlig artikel 19, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I lyset af udviklingen i Den Europæiske Unions retspraksis og lovgivning samt af hensyn til klarhed bør visse bestemmelser i Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/245 (ECB/2016/2) (2) præciseres yderligere eller revideres. |
| --- | --- |

(1)

I lyset af udviklingen i Den Europæiske Unions retspraksis og lovgivning samt af hensyn til klarhed bør visse bestemmelser i Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/245 (ECB/2016/2) (2) præciseres yderligere eller revideres.

| (2) | Den Europæiske Centralbank sikrer, at der træffes passende foranstaltninger med henblik på effektivt at forebygge, identificere og afhjælpe de ansattes interessekonflikter, som opstår i forbindelse med gennemførelsen af udbudsprocedurer i overensstemmelse med ECB's etiske grundlag (3), således at konkurrenceforvridning undgås og ligebehandling af alle tilbudsgivere sikres. |
| --- | --- |

(2)

Den Europæiske Centralbank sikrer, at der træffes passende foranstaltninger med henblik på effektivt at forebygge, identificere og afhjælpe de ansattes interessekonflikter, som opstår i forbindelse med gennemførelsen af udbudsprocedurer i overensstemmelse med ECB's etiske grundlag (3), således at konkurrenceforvridning undgås og ligebehandling af alle tilbudsgivere sikres.

| (3) | Tærsklerne for offentlige udbudsprocedurer i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (4) er ændret ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2365 (5) og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/1828 (6). Selv om direktiv 2014/24/EU ikke finder anvendelse på ECB, har ECB til hensigt at anvende de samme tærskler for sine offentlige udbudsprocedurer. |
| --- | --- |

(3)

Tærsklerne for offentlige udbudsprocedurer i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (4) er ændret ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2365 (5) og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/1828 (6). Selv om direktiv 2014/24/EU ikke finder anvendelse på ECB, har ECB til hensigt at anvende de samme tærskler for sine offentlige udbudsprocedurer.

| (4) | Desuden har ECB til hensigt at anvende den samme tærskel for koncessioner som den, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (7). |
| --- | --- |

(4)

Desuden har ECB til hensigt at anvende den samme tærskel for koncessioner som den, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (7).

| (5) | Afgørelse (EU) 2016/245 (ECB/2016/2) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse (EU) 2016/245 (ECB/2016/2) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændringer

Afgørelse (EU) 2016/245 (ECB/2016/2) ændres som følger:

| (1) | artikel 1, nr. 8), erstattes af følgende:






  »8) | »dynamisk indkøbssystem«: en fuldt elektronisk indkøbsproces for indkøb af almindelige leverancer, der er generelt tilgængelige på markedet, og som opfylder ECB's kriterier«. |
| --- | --- | --- |

(1)

artikel 1, nr. 8), erstattes af følgende:

»8)

»dynamisk indkøbssystem«: en fuldt elektronisk indkøbsproces for indkøb af almindelige leverancer, der er generelt tilgængelige på markedet, og som opfylder ECB's kriterier«.

| (2) | Artikel 2, stk. 3, ændres som følger:






  a) | Litra h) affattes således:






  »h) | forsknings- og udviklingstjenesteydelser med mindre gevinsten forbundet med disse tjenester udelukkende kommer ECB til gode til eget brug og disse tjenesteydelser fuldt ud betales af ECB«. |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Artikel 2, stk. 3, ændres som følger:

a)

Litra h) affattes således:

»h)

forsknings- og udviklingstjenesteydelser med mindre gevinsten forbundet med disse tjenester udelukkende kommer ECB til gode til eget brug og disse tjenesteydelser fuldt ud betales af ECB«.

| b) | Litra j) affattes således:.






  »j) | kontrakter vedrørende juridisk repræsentation af ECB i eller som forberedelse til i) retssager ved domstole, retter eller offentlige myndigheder i en medlemsstat eller et tredjeland eller ved internationale domstole eller ii) voldgiftssager og kontrakter om eksklusive tjenesteydelser, der leveres af notarer, formueforvalterer og retspersonale«. |
| --- | --- | --- |

b)

Litra j) affattes således:.

»j)

kontrakter vedrørende juridisk repræsentation af ECB i eller som forberedelse til i) retssager ved domstole, retter eller offentlige myndigheder i en medlemsstat eller et tredjeland eller ved internationale domstole eller ii) voldgiftssager og kontrakter om eksklusive tjenesteydelser, der leveres af notarer, formueforvalterer og retspersonale«.

| (3) | Artikel 4, stk. 3, erstattes af følgende:

  »3.   Følgende tærskler finder anvendelse:






  a) | for kontrakter om vareindkøb og tjenesteydelser: tærsklen for offentlige vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter, der tildeles af ikkestatslige myndigheder, i artikel 4, litra c), i direktiv 2014/24/EU |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 4, stk. 3, erstattes af følgende:

»3.   Følgende tærskler finder anvendelse:

a)

for kontrakter om vareindkøb og tjenesteydelser: tærsklen for offentlige vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter, der tildeles af ikkestatslige myndigheder, i artikel 4, litra c), i direktiv 2014/24/EU

| b) | for bygge- og anlægskontrakter: tærsklen for offentlige bygge- og anlægskontrakter i artikel 4, litra a), i direktiv 2014/24/EU |
| --- | --- |

b)

for bygge- og anlægskontrakter: tærsklen for offentlige bygge- og anlægskontrakter i artikel 4, litra a), i direktiv 2014/24/EU

| c) | for koncessionskontrakter: tærsklen for koncessionskontrakter, der er fastsat i artikel 8, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (*1). |
| --- | --- |

c)

for koncessionskontrakter: tærsklen for koncessionskontrakter, der er fastsat i artikel 8, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (*1).

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).«
  "

*1

| (4) | Artikel 8 ændres således:






  a) | Overskriften affattes således:

  »
  Ændringer af kontrakter i deres løbetid
  « |
| --- | --- | --- |

(4)

Artikel 8 ændres således:

a)

Overskriften affattes således:

»
  Ændringer af kontrakter i deres løbetid
  «

Ændringer af kontrakter i deres løbetid

| b) | Stk. 1, første punktum, affattes således:

  »ECB kan ændre en kontrakt, hvis ændringen, uanset dens værdi, er indeholdt i de oprindelige udbudsdokumenter i tydelige, præcise og utvetydige revisionsbestemmelser, som kan omfatte bestemmelser om prisændringer, eller valgmuligheder.«. |
| --- | --- |

b)

Stk. 1, første punktum, affattes således:

»ECB kan ændre en kontrakt, hvis ændringen, uanset dens værdi, er indeholdt i de oprindelige udbudsdokumenter i tydelige, præcise og utvetydige revisionsbestemmelser, som kan omfatte bestemmelser om prisændringer, eller valgmuligheder.«.

| c) | Stk. 2, første punktum, affattes således:

  »ECB kan ændre en kontrakt, hvis ændringen, uanset dens værdi, ikke er væsentlig.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 2, første punktum, affattes således:

»ECB kan ændre en kontrakt, hvis ændringen, uanset dens værdi, ikke er væsentlig.«

| d) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   ECB kan derudover ændre en kontrakt i følgende tilfælde:






  a) | Hvis behovet for en ændring er opstået på grund af forhold, som ECB ved at have udvist en påpasselig adfærd ikke kunne have forudset, forudsat at ændringen ikke ændrer den oprindelige kontrakts overordnede karakter, eller |
| --- | --- | --- |

d)

Stk. 3 affattes således:

»3.   ECB kan derudover ændre en kontrakt i følgende tilfælde:

a)

Hvis behovet for en ændring er opstået på grund af forhold, som ECB ved at have udvist en påpasselig adfærd ikke kunne have forudset, forudsat at ændringen ikke ændrer den oprindelige kontrakts overordnede karakter, eller

| b) | Hvis de supplerende varer, tjenesteydelser eller bygge- og anlægsarbejder, som er blevet nødvendige, ikke teknisk eller økonomisk kan adskilles fra den oprindelige kontrakt uden betydelige problemer eller en væsentlig forøgelse af omkostningerne. |
| --- | --- |

b)

Hvis de supplerende varer, tjenesteydelser eller bygge- og anlægsarbejder, som er blevet nødvendige, ikke teknisk eller økonomisk kan adskilles fra den oprindelige kontrakt uden betydelige problemer eller en væsentlig forøgelse af omkostningerne.

Prisstigningen må dog i hvert enkelt tilfælde ikke overstige 50 % af den oprindelige værdi af kontrakten.«

| e) | Stk. 6 erstattes af følgende:

  »6.   Der kræves en ny udbudsprocedure for andre ændringer af den oprindelige kontrakt i løbet af dens løbetid end de, der er fastsat i stk. 1-5.« |
| --- | --- |

e)

Stk. 6 erstattes af følgende:

»6.   Der kræves en ny udbudsprocedure for andre ændringer af den oprindelige kontrakt i løbet af dens løbetid end de, der er fastsat i stk. 1-5.«

| (5) | Artikel 9 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   ECB tildeler kontrakter med en anslået værdi, som er lig med eller overstiger de tærskler, som er angivet i artikel 4, stk.3, i åbent eller begrænset udbud. I særligt begrundede tilfælde kan ECB anvende udbud med forhandling, udbud med konkurrencepræget dialog eller et innovationspartnerskab på de i artikel 12-14 anførte betingelser.« |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikel 9 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   ECB tildeler kontrakter med en anslået værdi, som er lig med eller overstiger de tærskler, som er angivet i artikel 4, stk.3, i åbent eller begrænset udbud. I særligt begrundede tilfælde kan ECB anvende udbud med forhandling, udbud med konkurrencepræget dialog eller et innovationspartnerskab på de i artikel 12-14 anførte betingelser.«

| b) | Som stk. 6 og 7 indsættes følgende:

  »6.   ECB kan beslutte at tildele en kontrakt i form af særskilte delkontrakter og kan fastsætte størrelsen af og genstanden for sådanne delkontrakter.


  7.   Ved beregningen af perioder, datoer og tidspunkter finder Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 (*2) anvendelse.


  (*2)  Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 af 3. juni 1971 om fastsættelse af regler om tidsfrister, datoer og tidspunkter (EUT L 124 af 8.6.1971, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

b)

Som stk. 6 og 7 indsættes følgende:

»6.   ECB kan beslutte at tildele en kontrakt i form af særskilte delkontrakter og kan fastsætte størrelsen af og genstanden for sådanne delkontrakter.

7.   Ved beregningen af perioder, datoer og tidspunkter finder Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 (*2) anvendelse.

(*2)  Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 af 3. juni 1971 om fastsættelse af regler om tidsfrister, datoer og tidspunkter (EUT L 124 af 8.6.1971, s. 1).«
  "

*2

| (6) | I artikel 11 udgår stk. 1. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 11 udgår stk. 1.

| (7) | Artikel 12 ændres således:






  a) | Stk. 2 affattes således:

  »2.   ECB kan også anvende udbud med forhandling, når der ved offentligt udbud, begrænset udbud eller en konkurrencepræget dialog kun er fremkommet ukorrekte eller uacceptable tilbud. ECB kan undlade at offentliggøre en ny udbudsbekendtgørelse, hvis udbuddet med forhandling omfatter alle og udelukkende de bydende, der deltog i det indledende udbud, der var egnede, opfyldte udvælgelseskriterierne og indgav deres tilbud i overensstemmelse med de formelle udbudsbetingelser. Hvis der ikke er fremkommet tilbud eller egnede tilbud, kan ECB også indlede et nyt udbud med forhandling uden at offentliggøre en ny udbudsbekendtgørelse og uden at indsende nye udbudsdokumenter til tilbudsgiverne, forudsat at de oprindelige kontraktvilkår ikke ændres væsentligt.« |
| --- | --- | --- |

(7)

Artikel 12 ændres således:

a)

Stk. 2 affattes således:

»2.   ECB kan også anvende udbud med forhandling, når der ved offentligt udbud, begrænset udbud eller en konkurrencepræget dialog kun er fremkommet ukorrekte eller uacceptable tilbud. ECB kan undlade at offentliggøre en ny udbudsbekendtgørelse, hvis udbuddet med forhandling omfatter alle og udelukkende de bydende, der deltog i det indledende udbud, der var egnede, opfyldte udvælgelseskriterierne og indgav deres tilbud i overensstemmelse med de formelle udbudsbetingelser. Hvis der ikke er fremkommet tilbud eller egnede tilbud, kan ECB også indlede et nyt udbud med forhandling uden at offentliggøre en ny udbudsbekendtgørelse og uden at indsende nye udbudsdokumenter til tilbudsgiverne, forudsat at de oprindelige kontraktvilkår ikke ændres væsentligt.«

| b) | I stk. 5 tilføjes følgende punktum:

  »ECB kan tildele kontrakter på grundlag af de oprindelige tilbud uden forhandling.« |
| --- | --- |

b)

I stk. 5 tilføjes følgende punktum:

»ECB kan tildele kontrakter på grundlag af de oprindelige tilbud uden forhandling.«

| (8) | Artikel 18, stk. 2, erstattes af følgende:

  »2.   Med henblik på at indgå en rammeaftale følger ECB procedurerne i artikel 10-14. Udbudsbekendtgørelsen skal angive omfanget og det forudsete antal af rammeaftaler, som skal indgås.
  Specifikke kontrakter på grundlag af rammeaftalen indgås i overensstemmelse med den fremgangsmåde, som er fastlagt i denne artikel.« |
| --- | --- |

(8)

Artikel 18, stk. 2, erstattes af følgende:

»2.   Med henblik på at indgå en rammeaftale følger ECB procedurerne i artikel 10-14. Udbudsbekendtgørelsen skal angive omfanget og det forudsete antal af rammeaftaler, som skal indgås.

Specifikke kontrakter på grundlag af rammeaftalen indgås i overensstemmelse med den fremgangsmåde, som er fastlagt i denne artikel.«

| (9) | Artikel 26, stk. 4, erstattes af følgende:

  »4.   ECB sikrer, at oplysninger modtaget fra ansøgere og tilbudsgivere behandles og lagres i overensstemmelse med principperne om fortrolighed og integritet og, for så vidt der behandles personoplysninger, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (*3).


  (*3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).«
  " |
| --- | --- |

(9)

Artikel 26, stk. 4, erstattes af følgende:

»4.   ECB sikrer, at oplysninger modtaget fra ansøgere og tilbudsgivere behandles og lagres i overensstemmelse med principperne om fortrolighed og integritet og, for så vidt der behandles personoplysninger, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (*3).

(*3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).«
  "

*3

| (10) | Artikel 28 affattes således:

  »Artikel 28
  Rettelse af udbudsdokumenterne og tidsfrist for og udelukkelse af indsigelser

  1.   Såfremt ECB bliver opmærksom på en fejl, unøjagtighed, udeladelse eller nogen anden fejl i teksten til udbudsbekendtgørelsen, opfordringen til at afgive tilbud eller de supplerende dokumenter, skal ECB rette fejlen og skriftligt underrette alle ansøgere og tilbudsgivere herom.


  2.   Såfremt ansøgere eller tilbudsgivere mener, at ECB’s betingelser i udbudsbekendtgørelsen, opfordringen til at afgive tilbud eller de supplerende dokumenter er ufuldstændige, inkonsekvente eller ulovlige, eller at ECB eller en anden ansøger eller tilbudsgiver har overtrådt de anvendelige udbudsregler, skal de underrette ECB om deres indvendinger inden for 15 dage efter, at de blev opmærksomme på uregelmæssigheden. Hvis uregelmæssigheden påvirker opfordringen til at afgive tilbud eller andre dokumenter, som ECB har sendt, regnes fristen fra datoen for dokumenternes modtagelse. I andre tilfælde regnes fristen fra det tidspunkt, hvor ansøgerne eller tilbudsgiverne bliver opmærksom på eller havde rimelig grund til at blive opmærksom på uregelmæssigheden. ECB kan derpå enten rette eller supplere betingelserne eller afhjælpe uregelmæssigheden som ønsket eller afvise forlangendet med begrundelse herfor. Indsigelser, som ikke meddeles ECB inden for tidsfristen, kan ikke fremsættes på et senere tidspunkt, og ansøgere eller tilbudsgivere udelukkes fra at rejse indsigelse under en klageprocedure i henhold til artikel 39 og i sager ved Den Europæiske Unions Domstol.« |
| --- | --- |

(10)

Artikel 28 affattes således:

»Artikel 28

Rettelse af udbudsdokumenterne og tidsfrist for og udelukkelse af indsigelser

1.   Såfremt ECB bliver opmærksom på en fejl, unøjagtighed, udeladelse eller nogen anden fejl i teksten til udbudsbekendtgørelsen, opfordringen til at afgive tilbud eller de supplerende dokumenter, skal ECB rette fejlen og skriftligt underrette alle ansøgere og tilbudsgivere herom.

2.   Såfremt ansøgere eller tilbudsgivere mener, at ECB’s betingelser i udbudsbekendtgørelsen, opfordringen til at afgive tilbud eller de supplerende dokumenter er ufuldstændige, inkonsekvente eller ulovlige, eller at ECB eller en anden ansøger eller tilbudsgiver har overtrådt de anvendelige udbudsregler, skal de underrette ECB om deres indvendinger inden for 15 dage efter, at de blev opmærksomme på uregelmæssigheden. Hvis uregelmæssigheden påvirker opfordringen til at afgive tilbud eller andre dokumenter, som ECB har sendt, regnes fristen fra datoen for dokumenternes modtagelse. I andre tilfælde regnes fristen fra det tidspunkt, hvor ansøgerne eller tilbudsgiverne bliver opmærksom på eller havde rimelig grund til at blive opmærksom på uregelmæssigheden. ECB kan derpå enten rette eller supplere betingelserne eller afhjælpe uregelmæssigheden som ønsket eller afvise forlangendet med begrundelse herfor. Indsigelser, som ikke meddeles ECB inden for tidsfristen, kan ikke fremsættes på et senere tidspunkt, og ansøgere eller tilbudsgivere udelukkes fra at rejse indsigelse under en klageprocedure i henhold til artikel 39 og i sager ved Den Europæiske Unions Domstol.«

| (11) | Artikel 30, stk. 3, første punktum, udgår. |
| --- | --- |

(11)

Artikel 30, stk. 3, første punktum, udgår.

| (12) | Artikel 34 ændres således:






  a) | Stk. 2 affattes således:

  »2.   Meddelelsen om tildelingsafgørelsen sendes senest ti dage inden ECB underskriver kontrakten såfremt meddelelsen sendes per fax eller elektronisk eller senest 15 dage inden kontraktunderskrivelsen, såfremt anden kommunikationsform anvendes (»stilstandsperiode«). ECB underskriver ikke kontrakten med den udvalgte tilbudsgiver indtil denne stilstandsperiode er udløbet.« |
| --- | --- | --- |

(12)

Artikel 34 ændres således:

a)

Stk. 2 affattes således:

»2.   Meddelelsen om tildelingsafgørelsen sendes senest ti dage inden ECB underskriver kontrakten såfremt meddelelsen sendes per fax eller elektronisk eller senest 15 dage inden kontraktunderskrivelsen, såfremt anden kommunikationsform anvendes (»stilstandsperiode«). ECB underskriver ikke kontrakten med den udvalgte tilbudsgiver indtil denne stilstandsperiode er udløbet.«

| b) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   ECB underretter alle de pågældende ansøgere eller tilbudsgivere hvis ansøgninger eller tilbud er blevet afvist om begrundelsen for at afvise deres ansøgning eller tilbud samt om varigheden af den i stk. 2 omhandlede stilstandsperiode. ECB underretter enhver tilbudsgiver, hvis tilbud ikke blev valgt, og som skriftligt anmoder herom, om navnet på ordremodtageren, samt de vigtigste kvaliteter og relative fordele ved det valgte tilbud.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   ECB underretter alle de pågældende ansøgere eller tilbudsgivere hvis ansøgninger eller tilbud er blevet afvist om begrundelsen for at afvise deres ansøgning eller tilbud samt om varigheden af den i stk. 2 omhandlede stilstandsperiode. ECB underretter enhver tilbudsgiver, hvis tilbud ikke blev valgt, og som skriftligt anmoder herom, om navnet på ordremodtageren, samt de vigtigste kvaliteter og relative fordele ved det valgte tilbud.«

| (13) | Artikel 35, stk. 8, erstattes af følgende:

  »8.   Udbudsproceduren gennemføres i overensstemmelse med de generelle principper i artikel 3. Artikel 9, stk. 6 og 7, artikel 13, stk. 5 og 6, og artikel 18, 19, 20, 26, 27, 28, 30 og 33 finder anvendelse i overensstemmelse hermed.« |
| --- | --- |

(13)

Artikel 35, stk. 8, erstattes af følgende:

»8.   Udbudsproceduren gennemføres i overensstemmelse med de generelle principper i artikel 3. Artikel 9, stk. 6 og 7, artikel 13, stk. 5 og 6, og artikel 18, 19, 20, 26, 27, 28, 30 og 33 finder anvendelse i overensstemmelse hermed.«

| 14) | Artikel 36, stk. 2, erstattes af følgende:

  »2.   Tilbudsgivere kan senest 15 dage efter modtagelse af meddelelsen anmode ECB om grundene til afvisningen af deres ansøgning eller tilbud.
  Uanset stk. 1 og dette stykkes første punktum finder artikel 34, stk. 1-4 anvendelse, når ECB i henhold til proceduren i artikel 35, stk. 4, tildeler en tjenesteydelseskontrakt som omhandlet i artikel 6, stk. 2, med en værdi eksklusive moms der overstiger eller er lig med EUR 750 000 EUR, forudsat at der er en klar grænseoverskridende interesse.« |
| --- | --- |

14)

Artikel 36, stk. 2, erstattes af følgende:

»2.   Tilbudsgivere kan senest 15 dage efter modtagelse af meddelelsen anmode ECB om grundene til afvisningen af deres ansøgning eller tilbud.

Uanset stk. 1 og dette stykkes første punktum finder artikel 34, stk. 1-4 anvendelse, når ECB i henhold til proceduren i artikel 35, stk. 4, tildeler en tjenesteydelseskontrakt som omhandlet i artikel 6, stk. 2, med en værdi eksklusive moms der overstiger eller er lig med EUR 750 000 EUR, forudsat at der er en klar grænseoverskridende interesse.«

| 15) | Artikel 39 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   I offentlige udbud i henhold til kapitel II kan ansøgere og tilbudsgivere skriftligt påklage ECB's afgørelse om afvisning af deres ansøgning eller tilbud senest 10 dage efter modtagelsen af meddelelsen i overensstemmelse med artikel 34, stk. 1, artikel 34, stk. 3, første punktum. Klagen skal indeholde alle oplysninger til støtte herfor og begrundede indsigelser med undtagelse af indsigelser, der er udelukket i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2.« |
| --- | --- | --- |

15)

Artikel 39 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   I offentlige udbud i henhold til kapitel II kan ansøgere og tilbudsgivere skriftligt påklage ECB's afgørelse om afvisning af deres ansøgning eller tilbud senest 10 dage efter modtagelsen af meddelelsen i overensstemmelse med artikel 34, stk. 1, artikel 34, stk. 3, første punktum. Klagen skal indeholde alle oplysninger til støtte herfor og begrundede indsigelser med undtagelse af indsigelser, der er udelukket i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2.«

| b) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   Klagen har opsættende virkning i forbindelse med tildelingen af kontrakten.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Klagen har opsættende virkning i forbindelse med tildelingen af kontrakten.«

| c) | Følgende indsættes som stk. 4:

  »4.   Hvis klagen afvises, finder en yderligere stilstandsperiode på mindst 10 dage inden ECB underskriver kontrakten såfremt meddelelsen sendes per fax eller elektronisk eller senest 15 dage inden kontraktunderskrivelsen, såfremt anden kommunikationsform anvendes, anvendelse. PRB underretter klageren om stilstandsperiodens varighed.« |
| --- | --- |

c)

Følgende indsættes som stk. 4:

»4.   Hvis klagen afvises, finder en yderligere stilstandsperiode på mindst 10 dage inden ECB underskriver kontrakten såfremt meddelelsen sendes per fax eller elektronisk eller senest 15 dage inden kontraktunderskrivelsen, såfremt anden kommunikationsform anvendes, anvendelse. PRB underretter klageren om stilstandsperiodens varighed.«

Artikel 2

Ikrafttrædelse

1.   Denne afgørelse træder i kraft den 1. maj 2020.

2.   Udbudsprocedurer, som påbegyndtes før denne afgørelses ikrafttræden, skal afsluttes i overensstemmelse med bestemmelserne i afgørelse (EU) 2016/245 (ECB/2016/2), som var i kraft på datoen for påbegyndelsen af udbudsproceduren. I denne sammenhæng anses en udbudsprocedure for påbegyndt den dag, hvor udbudsbekendtgørelsen blev sendt til EU-Tidende, og i tilfælde, hvor der ikke er krav om en udbudsbekendtgørelse, den dag, hvor ECB opfordrede en eller flere leverandører til at afgive tilbud.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 18. februar 2020.

Formand for ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EUT L 80 af 18.3.2004, s. 33.

1

(2)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/245 af 9. februar 2016 til fastsættelse af regler om udbud (ECB/2016/2) (EUT L 45 af 20.2.2016, s. 15).

2

(3)  
  EUT C 204 af 20.6.2015, s. 3.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

4

(5)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2365 af 18. december 2017 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU for så vidt angår tærskelværdierne for anvendelse af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter (EUT L 337 af 19.12.2017, s. 19).

5

(6)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/1828 af 30. oktober 2019 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU for så vidt angår tærskelværdierne for koncessioner for offentlige vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter samt projektkonkurrencer (EUT L 279 af 31.10.2019, s. 25).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).

7

---

RETNINGSLINJER

| 6.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/46

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE (EU) 2020/381

af 21. februar 2020

om ændring af retningslinje (EU) 2017/2335 om procedurerne for indsamling af granulære data om kreditter og kreditrisici (ECB/2020/11)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2 og 5,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1, 12.1 og 14.3,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (1) kan de nationale centralbanker stille granulære data om kreditter og kreditrisici (herefter »data om kreditter«) til rådighed for rapporteringsenhederne, herunder data om kreditter, der er indsamlet af en anden national centralbank, ved at etablere nye eller forbedre eksisterende feedback-mekanismer eller andre informationstjenester fra centrale kreditregistre til rapporteringsenheder. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (1) kan de nationale centralbanker stille granulære data om kreditter og kreditrisici (herefter »data om kreditter«) til rådighed for rapporteringsenhederne, herunder data om kreditter, der er indsamlet af en anden national centralbank, ved at etablere nye eller forbedre eksisterende feedback-mekanismer eller andre informationstjenester fra centrale kreditregistre til rapporteringsenheder.

| (2) | Formålet med disse feedback-mekanismer er at støtte rapporteringsenhederne ved vurderingen af debitorernes kreditværdighed samt at forbedre deres kreditrisikostyring. Feedback-mekanismerne gør det muligt for rapporteringsenhederne at få et mere fuldstændigt overblik over debitors eller den potentielle debitors gæld, idet de tilgængelige oplysninger ikke kun indsamles af den relevante nationale centralbank, men også af andre nationale centralbanker. Tilvejebringelsen af data om kreditter til de nationale centralbanker med henblik på at etablere eller styrke feedback-mekanismerne til rapporteringsenhederne vil derfor øge Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB) bidrag til det finansielle systems stabilitet i overensstemmelse med dets lovfæstede mandat i henhold til traktatens artikel 127, stk. 5. Selv om antallet af nationale centralbanker, der i første omgang deltager i rammen for feedback-mekanismen, er begrænset, kan det i fremtiden stige, idet sådan deltagelse er frivillig. Under alle omstændigheder er de oplysninger, der er tilgængelige gennem feedback-mekanismer af dette indledningsvist begrænsede omfang, af afgørende betydning for at forhindre eventuelle forstyrrelser i den finansielle formidlingsproces, idet de forbedrer kreditinstitutternes analyser af kreditrisikoen, navnlig med hensyn til grænseoverskridende debitorer, og således i sidste ende bidrager til den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Formålet med disse feedback-mekanismer er at støtte rapporteringsenhederne ved vurderingen af debitorernes kreditværdighed samt at forbedre deres kreditrisikostyring. Feedback-mekanismerne gør det muligt for rapporteringsenhederne at få et mere fuldstændigt overblik over debitors eller den potentielle debitors gæld, idet de tilgængelige oplysninger ikke kun indsamles af den relevante nationale centralbank, men også af andre nationale centralbanker. Tilvejebringelsen af data om kreditter til de nationale centralbanker med henblik på at etablere eller styrke feedback-mekanismerne til rapporteringsenhederne vil derfor øge Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB) bidrag til det finansielle systems stabilitet i overensstemmelse med dets lovfæstede mandat i henhold til traktatens artikel 127, stk. 5. Selv om antallet af nationale centralbanker, der i første omgang deltager i rammen for feedback-mekanismen, er begrænset, kan det i fremtiden stige, idet sådan deltagelse er frivillig. Under alle omstændigheder er de oplysninger, der er tilgængelige gennem feedback-mekanismer af dette indledningsvist begrænsede omfang, af afgørende betydning for at forhindre eventuelle forstyrrelser i den finansielle formidlingsproces, idet de forbedrer kreditinstitutternes analyser af kreditrisikoen, navnlig med hensyn til grænseoverskridende debitorer, og således i sidste ende bidrager til den finansielle stabilitet.

| (3) | Inden for den nuværende retlige ramme kan de nationale centralbanker frivilligt udveksle og anvende dele af kreditoplysninger med henblik på at give rapporteringsenhederne adgang til dem via feedback-mekanismer. ESCB har forpligtet sig til at opdatere den retlige ramme for yderligere at harmonisere de feedback-mekanismer, som de nationale centralbanker giver rapporteringsenhederne. |
| --- | --- |

(3)

Inden for den nuværende retlige ramme kan de nationale centralbanker frivilligt udveksle og anvende dele af kreditoplysninger med henblik på at give rapporteringsenhederne adgang til dem via feedback-mekanismer. ESCB har forpligtet sig til at opdatere den retlige ramme for yderligere at harmonisere de feedback-mekanismer, som de nationale centralbanker giver rapporteringsenhederne.

| (4) | Det er derfor nødvendigt at etablere en passende ramme for denne aktivitet, som er omfattet af bestemmelserne i artikel 11 i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) vedrørende de nationale centralbankers rettigheder og forpligtelser i forbindelse med feedback-mekanismerne. Denne ramme bør fastlægge de forpligtelser, der påhviler ECB og de nationale centralbanker, der deltager i den (de »deltagende nationale centralbanker«), herunder i testperioden inden den dato, hvor de individuelle nationale centralbanker begynder at deltage, under hensyn til de begrænsninger, der er forbundet med oplysningernes fortrolige karakter, og den tid, der er nødvendig for gennemførelsen. |
| --- | --- |

(4)

Det er derfor nødvendigt at etablere en passende ramme for denne aktivitet, som er omfattet af bestemmelserne i artikel 11 i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) vedrørende de nationale centralbankers rettigheder og forpligtelser i forbindelse med feedback-mekanismerne. Denne ramme bør fastlægge de forpligtelser, der påhviler ECB og de nationale centralbanker, der deltager i den (de »deltagende nationale centralbanker«), herunder i testperioden inden den dato, hvor de individuelle nationale centralbanker begynder at deltage, under hensyn til de begrænsninger, der er forbundet med oplysningernes fortrolige karakter, og den tid, der er nødvendig for gennemførelsen.

| (5) | For de deltagende nationale centralbanker bør AnaCredit feedback-mekanismen også definere omfanget af de data, der skal leveres med henblik på feedback-mekanismer i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13). Det er særligt nødvendigt, at data om kreditter og forbundne referencedata om modparter er omfattet af anvendelsesområdet, således at rapporteringsenhederne bedre kan vurdere debitors kreditværdighed. |
| --- | --- |

(5)

For de deltagende nationale centralbanker bør AnaCredit feedback-mekanismen også definere omfanget af de data, der skal leveres med henblik på feedback-mekanismer i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13). Det er særligt nødvendigt, at data om kreditter og forbundne referencedata om modparter er omfattet af anvendelsesområdet, således at rapporteringsenhederne bedre kan vurdere debitors kreditværdighed.

| (6) | Standarderne for beskyttelse og anvendelse af fortrolig statistisk information, der er indsamlet af ESCB, som fastsat i artikel 8-8c i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 (2), finder anvendelse på rammen. |
| --- | --- |

(6)

Standarderne for beskyttelse og anvendelse af fortrolig statistisk information, der er indsamlet af ESCB, som fastsat i artikel 8-8c i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 (2), finder anvendelse på rammen.

| (7) | De nationale centralbanker, der deltager i rammerne for feedback-mekanismen, bør opføres i et bilag sammen med den dato, hvor de begynder at deltage og således bliver deltagende nationale centralbanker. Det er nødvendigt at fastlægge den procedure, der skal følges af en national centralbank, som ikke er blandt de nationale centralbanker, der er anført i det relevante bilag, og som ønsker at blive en deltagende national centralbank, og proceduren for, at en deltagende national centralbank kan bringe sin deltagelse til ophør. Det er også nødvendigt at fastlægge den procedure, der skal følges, hvis en deltagende national centralbank ønsker at ændre parametrene for deling af dataene i tabellen i det relevante bilag. Alle sådanne ændringer i listen (herunder af datoen, hvor en national centralbank bliver en deltagende national centralbank) og tabellen i de relevante bilag skal foretages ved hjælp af tekniske ændringer i overensstemmelse med artikel 20 i Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) (3). |
| --- | --- |

(7)

De nationale centralbanker, der deltager i rammerne for feedback-mekanismen, bør opføres i et bilag sammen med den dato, hvor de begynder at deltage og således bliver deltagende nationale centralbanker. Det er nødvendigt at fastlægge den procedure, der skal følges af en national centralbank, som ikke er blandt de nationale centralbanker, der er anført i det relevante bilag, og som ønsker at blive en deltagende national centralbank, og proceduren for, at en deltagende national centralbank kan bringe sin deltagelse til ophør. Det er også nødvendigt at fastlægge den procedure, der skal følges, hvis en deltagende national centralbank ønsker at ændre parametrene for deling af dataene i tabellen i det relevante bilag. Alle sådanne ændringer i listen (herunder af datoen, hvor en national centralbank bliver en deltagende national centralbank) og tabellen i de relevante bilag skal foretages ved hjælp af tekniske ændringer i overensstemmelse med artikel 20 i Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) (3).

| (8) | De nationale centralbanker, der er opført i det pågældende bilag, bør være i stand til at teste de nødvendige procedurer forud for gennemførelsen. For at muliggøre dette bør ECB overføre datasættet for feedback-mekanismen til disse nationale centralbanker inden den dato, hvor de bliver deltagende nationale centralbanker, udelukkende med henblik på test og ikke anvendelse i feedback-mekanismer. |
| --- | --- |

(8)

De nationale centralbanker, der er opført i det pågældende bilag, bør være i stand til at teste de nødvendige procedurer forud for gennemførelsen. For at muliggøre dette bør ECB overføre datasættet for feedback-mekanismen til disse nationale centralbanker inden den dato, hvor de bliver deltagende nationale centralbanker, udelukkende med henblik på test og ikke anvendelse i feedback-mekanismer.

| (9) | Retningslinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(9)

Retningslinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Ændringer

Retningslinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) ændres som følger:

| (1) | Artikel 1 affattes således:

  »Artikel 1

  Anvendelsesområde
  Denne retningslinje indeholder nærmere oplysninger om de nationale centralbankers forpligtelse til at overføre data om kreditter og referencedata om modparter, der er indsamlet i henhold til forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) til ECB, herunder de nationale centralbankers ansvar for registrering af modparter i RIAD, og om procedurerne for overførslen af sådanne data. Denne retningslinje fastsætter også en ramme for de nationale centralbanker til på frivillig basis at deltage i ordninger for at overføre og udveksle visse dele af dataene om kreditter og den forbundne referencedata om modparter med henblik på at etablere eller styrke feedback-mekanismer med rapporteringsenhederne (herefter også »rammen for AnaCredit feedback-mekanismen«).« |
| --- | --- |

(1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

Anvendelsesområde

Denne retningslinje indeholder nærmere oplysninger om de nationale centralbankers forpligtelse til at overføre data om kreditter og referencedata om modparter, der er indsamlet i henhold til forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) til ECB, herunder de nationale centralbankers ansvar for registrering af modparter i RIAD, og om procedurerne for overførslen af sådanne data. Denne retningslinje fastsætter også en ramme for de nationale centralbanker til på frivillig basis at deltage i ordninger for at overføre og udveksle visse dele af dataene om kreditter og den forbundne referencedata om modparter med henblik på at etablere eller styrke feedback-mekanismer med rapporteringsenhederne (herefter også »rammen for AnaCredit feedback-mekanismen«).«

| (2) | I artikel 2 tilføjes følgende:






  »14) | »deltagende national centralbank«: en national centralbank, der er opført på bilag IV, og som er begyndt at deltage i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen fra den dato, der fremgår af bilaget |
| --- | --- | --- |

(2)

I artikel 2 tilføjes følgende:

»14)

»deltagende national centralbank«: en national centralbank, der er opført på bilag IV, og som er begyndt at deltage i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen fra den dato, der fremgår af bilaget

| 15) | »modtagende national centralbank«: en deltagende national centralbank, der modtager datasæt for feedback-mekanismen fra ECB i henhold til artikel 16d |
| --- | --- |

15)

»modtagende national centralbank«: en deltagende national centralbank, der modtager datasæt for feedback-mekanismen fra ECB i henhold til artikel 16d

| 16) | »minimumsdatasæt«: den mindste delmængde af kreditoplysninger og tilknyttede referencedata om modparter, der er indsamlet i henhold til forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) af de deltagende nationale centralbanker, som identificeret ved de dataattributter, der er anført i bilag III |
| --- | --- |

16)

»minimumsdatasæt«: den mindste delmængde af kreditoplysninger og tilknyttede referencedata om modparter, der er indsamlet i henhold til forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) af de deltagende nationale centralbanker, som identificeret ved de dataattributter, der er anført i bilag III

| 17) | »operationel attribut«: en dataattribut i ECB's datasæt for feedback-mekanismer, der kun anvendes til forvaltning og forberedelse af ECB's datasæt for feedback-mekanismer, og i feedback-mekanismerne fra rapporteringsenhedernes nationale centralbanker, og identificeres som en »operationel attribut« i bilag III |
| --- | --- |

17)

»operationel attribut«: en dataattribut i ECB's datasæt for feedback-mekanismer, der kun anvendes til forvaltning og forberedelse af ECB's datasæt for feedback-mekanismer, og i feedback-mekanismerne fra rapporteringsenhedernes nationale centralbanker, og identificeres som en »operationel attribut« i bilag III

| 18) | »variabel attribut«: en dataattribut i ECB's datasæt for feedback-mekanismer, der ikke er indeholdt i minimumsdatasættet, og som ikke er en operationel attribut |
| --- | --- |

18)

»variabel attribut«: en dataattribut i ECB's datasæt for feedback-mekanismer, der ikke er indeholdt i minimumsdatasættet, og som ikke er en operationel attribut

| 19) | »ECB's datasæt for feedback-mekanismer«: den maksimale delmængde af kreditoplysninger og tilknyttede referencedata om modparter, som identificeret ved dataatributterne i bilag III, der er indsamlet i henhold til forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) af de deltagende nationale centralbanker, eller, med henblik på artikel 16d, stk. 1, ved de nationale centralbanker, der er opført i bilag IV, før de bliver deltagende nationale centralbanker |
| --- | --- |

19)

»ECB's datasæt for feedback-mekanismer«: den maksimale delmængde af kreditoplysninger og tilknyttede referencedata om modparter, som identificeret ved dataatributterne i bilag III, der er indsamlet i henhold til forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) af de deltagende nationale centralbanker, eller, med henblik på artikel 16d, stk. 1, ved de nationale centralbanker, der er opført i bilag IV, før de bliver deltagende nationale centralbanker

| 20) | »fast overførsel«: den faste månedlige overførsel af ECB's datasæt for feedback-mekanismer fra ECB til en modtagende national centralbank med henblik på feedback-mekanismer i overensstemmelse med artikel 16d |
| --- | --- |

20)

»fast overførsel«: den faste månedlige overførsel af ECB's datasæt for feedback-mekanismer fra ECB til en modtagende national centralbank med henblik på feedback-mekanismer i overensstemmelse med artikel 16d

| 21) | »potentiel debitor«: en juridisk enhed eller en del af en juridisk enhed, der er hjemmehørende i et hvilket som helst land i verden, og som ansøger om et instrument til en observeret enhed |
| --- | --- |

21)

»potentiel debitor«: en juridisk enhed eller en del af en juridisk enhed, der er hjemmehørende i et hvilket som helst land i verden, og som ansøger om et instrument til en observeret enhed

| 22) | »ad hoc-anmodning«: en anmodning fra en deltagende national centralbank til ECB om data om kreditter og tilknyttede referencedata om modparter for instrumenter, der vedrører mindst én potentiel debitor |
| --- | --- |

22)

»ad hoc-anmodning«: en anmodning fra en deltagende national centralbank til ECB om data om kreditter og tilknyttede referencedata om modparter for instrumenter, der vedrører mindst én potentiel debitor

| 23) | »gylden kopi«: den officielle originalversion af de data om kreditter og referencedata om modparter, der indsamles i henhold til forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) og som genereres efter, ECB har verificeret, at sådanne data opfylder de kvalitetsstandarder, der er fastsat i den nævnte forordning.« |
| --- | --- |

23)

»gylden kopi«: den officielle originalversion af de data om kreditter og referencedata om modparter, der indsamles i henhold til forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) og som genereres efter, ECB har verificeret, at sådanne data opfylder de kvalitetsstandarder, der er fastsat i den nævnte forordning.«

| (3) | Artikel 6, stk. 5, erstattes af følgende:

  »5.   Hvis der foreligger en ordning mellem to relevante nationale centralbanker i henhold til artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), som medfører, at kun en af dem indsamler og overfører alle dataene (model 1 og 2) fra en rapporterende medlemsstats udenlandske filial til ECB, så:






  a) | kan den nationale centralbank, der ikke sender data til ECB, beslutte ikke at indsamle data fra denne rapporterende medlemsstats udenlandske filial i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5, og artikel 16, stk. 3, i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) for at undgå dobbeltindberetning |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 6, stk. 5, erstattes af følgende:

»5.   Hvis der foreligger en ordning mellem to relevante nationale centralbanker i henhold til artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), som medfører, at kun en af dem indsamler og overfører alle dataene (model 1 og 2) fra en rapporterende medlemsstats udenlandske filial til ECB, så:

a)

kan den nationale centralbank, der ikke sender data til ECB, beslutte ikke at indsamle data fra denne rapporterende medlemsstats udenlandske filial i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5, og artikel 16, stk. 3, i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) for at undgå dobbeltindberetning

| b) | sender ECB de data, der overføres i forbindelse med den rapporterende medlemsstats udenlandske filial, til den nationale centralbank, der ikke overfører data til ECB til brug i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) og |
| --- | --- |

b)

sender ECB de data, der overføres i forbindelse med den rapporterende medlemsstats udenlandske filial, til den nationale centralbank, der ikke overfører data til ECB til brug i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) og

| c) | skønnes det, at den nationale centralbank, der overfører data fra den rapporterende medlemsstats udenlandske filial til ECB ikke nægter adgang til disse data for den anden nationale centralbank, der ikke overfører dataene til ECB med henblik på feedback-mekanismen i overensstemmelse med denne retningslinjes artikel 16e.« |
| --- | --- |

c)

skønnes det, at den nationale centralbank, der overfører data fra den rapporterende medlemsstats udenlandske filial til ECB ikke nægter adgang til disse data for den anden nationale centralbank, der ikke overfører dataene til ECB med henblik på feedback-mekanismen i overensstemmelse med denne retningslinjes artikel 16e.«

| (4) | Følgende indsættes som kapitel Va:

  »KAPITEL Va

  RAMME FOR ANACREDIT FEEDBACK-MEKANISMEN


  Artikel 16a
  Deltagelse i og opsigelse af deltagelse i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen

  1.   De nationale centralbanker kan deltage i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen på frivillig basis. De nationale centralbanker, der er opført i bilag IV bliver deltagende nationale centralbanker i henhold til denne retningslinje fra den dato, der fremgår af bilaget.


  2.   En national centralbank, som ikke er opført i bilag IV, kan anmode om at deltage i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen ved at sende et forudgående skriftligt varsel til Styrelsesrådet, hvoraf det fremgår, fra hvilken dato den påtænker at blive en deltagende national centralbank. Den nationale centralbank skal tilføjes listen i bilag IV ved hjælp af en teknisk ændring af bilaget og, hvis det er nødvendigt, af bilag III i overensstemmelse med artikel 20.
  Med henblik på dette stykke består en teknisk ændring af medtagelsen i bilag IV af navnet på den nationale centralbank og den dato, hvor den bliver en deltagende national centralbank og, hvor det er nødvendigt, en specifikation af disse dataattributter i datasættet for feedback-mekanismen fra ECB i bilag III, i henhold til hvilken den pågældende nationale centralbank ikke har givet samtykke til at dele de tilknyttede data med henblik på at levere feedback-mekanismer til rapporteringsenheder i overensstemmelse med artikel 16c.


  3.   En deltagende national centralbank kan anmode om en ændring af sin specifikation af dataattributter som omhandlet i stk. 2, andet afsnit. Ændringen får virkning efter en teknisk ændring af bilag III i overensstemmelse med artikel 20.


  4.   En deltagende national centralbank kan anmode om ophør af sin deltagelse i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen ved at indgive et forudgående skriftligt varsel på mindst 90 dage til Styrelsesrådet. Opsigelsen får virkning efter en teknisk ændring af bilag IV og, hvis det er nødvendigt, bilag III i overensstemmelse med artikel 20. En opsigelse af denne deltagelse berører ikke videreførelsen og den fortsatte beståen af nogen af de nationale centralbankers rettigheder og forpligtelser, som består på eller forud for den dato, hvor en sådan opsigelse får virkning.



  Artikel 16b
  Krav til deltagelse i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen
  I henhold til rammen for AnaCredit feedback-mekanismen kræves det, at de deltagende nationale centralbanker:






  a) | samtykker til, at de modtagende nationale centralbanker som minimum deler minimumsdatasættet med deres residente rapporteringsenheder med henblik på feedback-mekanismen |
| --- | --- | --- |

(4)

Følgende indsættes som kapitel Va:

»KAPITEL Va

RAMME FOR ANACREDIT FEEDBACK-MEKANISMEN

RAMME FOR ANACREDIT FEEDBACK-MEKANISMEN

Artikel 16a

Deltagelse i og opsigelse af deltagelse i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen

1.   De nationale centralbanker kan deltage i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen på frivillig basis. De nationale centralbanker, der er opført i bilag IV bliver deltagende nationale centralbanker i henhold til denne retningslinje fra den dato, der fremgår af bilaget.

2.   En national centralbank, som ikke er opført i bilag IV, kan anmode om at deltage i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen ved at sende et forudgående skriftligt varsel til Styrelsesrådet, hvoraf det fremgår, fra hvilken dato den påtænker at blive en deltagende national centralbank. Den nationale centralbank skal tilføjes listen i bilag IV ved hjælp af en teknisk ændring af bilaget og, hvis det er nødvendigt, af bilag III i overensstemmelse med artikel 20.

Med henblik på dette stykke består en teknisk ændring af medtagelsen i bilag IV af navnet på den nationale centralbank og den dato, hvor den bliver en deltagende national centralbank og, hvor det er nødvendigt, en specifikation af disse dataattributter i datasættet for feedback-mekanismen fra ECB i bilag III, i henhold til hvilken den pågældende nationale centralbank ikke har givet samtykke til at dele de tilknyttede data med henblik på at levere feedback-mekanismer til rapporteringsenheder i overensstemmelse med artikel 16c.

3.   En deltagende national centralbank kan anmode om en ændring af sin specifikation af dataattributter som omhandlet i stk. 2, andet afsnit. Ændringen får virkning efter en teknisk ændring af bilag III i overensstemmelse med artikel 20.

4.   En deltagende national centralbank kan anmode om ophør af sin deltagelse i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen ved at indgive et forudgående skriftligt varsel på mindst 90 dage til Styrelsesrådet. Opsigelsen får virkning efter en teknisk ændring af bilag IV og, hvis det er nødvendigt, bilag III i overensstemmelse med artikel 20. En opsigelse af denne deltagelse berører ikke videreførelsen og den fortsatte beståen af nogen af de nationale centralbankers rettigheder og forpligtelser, som består på eller forud for den dato, hvor en sådan opsigelse får virkning.

Artikel 16b

Krav til deltagelse i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen

I henhold til rammen for AnaCredit feedback-mekanismen kræves det, at de deltagende nationale centralbanker:

a)

samtykker til, at de modtagende nationale centralbanker som minimum deler minimumsdatasættet med deres residente rapporteringsenheder med henblik på feedback-mekanismen

| b) | gennemfører ordninger, der som minimum omfatter de data om kreditter og referencedata om modparter, der svarer til dataattributterne i minimumsdatasættet vedrørende ethvert instrument, der vedrører en debitor eller potentiel debitor i feedback-mekanismen, som stilles til rådighed for residente rapporteringsenheder.
  De nationale centralbanker, der ikke opfylder disse krav, deltager ikke i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen. |
| --- | --- |

b)

gennemfører ordninger, der som minimum omfatter de data om kreditter og referencedata om modparter, der svarer til dataattributterne i minimumsdatasættet vedrørende ethvert instrument, der vedrører en debitor eller potentiel debitor i feedback-mekanismen, som stilles til rådighed for residente rapporteringsenheder.

De nationale centralbanker, der ikke opfylder disse krav, deltager ikke i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen.

Artikel 16c

Deling af data svarende til de variable attributter

1.   En deltagende national centralbank kan efter eget skøn beslutte ikke at samtykke til, at de modtagende nationale centralbanker medtager nogen variable attributter i de data, der udveksles med deres residente rapporteringsenheder, med henblik på en feedback-mekanisme. De deltagende nationale centralbankers afgørelser er anført i bilag III. En modtagende national centralbank kan ikke medtage sådanne variable attributter i de data, der udveksles med deres residente rapporteringsenheder, med henblik på en feedback-mekanisme.

2.   Hvis en deltagende national centralbank beslutter ikke at samtykke til, at de modtagende nationale centralbanker medtager en eller flere variable attributter i de data, der udveksles med deres residente rapporteringsenheder med henblik på en feedback-mekanisme, stiller den deltagende nationale centralbank ikke de tilsvarende data, der er indsamlet af andre deltagende nationale centralbanker, til rådighed for sine egne rapporteringsenheder.

3.   Med forbehold af stk. 1 og 2 kan en modtagende national centralbank efter eget skøn beslutte at medtage eller udelukke variable attributter i de data, der udveksles med dens residente rapporteringsenheder.

4.   Hvis en national centralbank i henhold til denne retningslinjes artikel 6 er ansvarlig for indberetning af data om kreditter og referencedata om modparter vedrørende en rapporterende medlemsstats udenlandske filial til ECB, kan de data, der svarer til de variable attributter, der vedrører den pågældende rapporterende medlemsstats udenlandske filial, leveres til en resident rapporteringsenhed af den deltagende nationale centralbank i den medlemsstat, hvor den rapporterende medlemsstats udenlandske filial er resident, eller af den deltagende nationale centralbank i den medlemsstat, hvor hovedkontoret for den rapporterende medlemsstats udenlandske filial er beliggende.

Artikel 16d

ECB's overførsel af data

1.   Fra den 1. april 2020 overfører ECB datasættet for feedback-mekanismen til hver enkelt national centralbank, der er opført i bilag IV inden den dato, som fremgår af det pågældende bilag, hvor den bliver en deltagende national centralbank. Den nationale centralbank har ikke ret til at anvende de data, den har modtaget fra ECB med henblik på en feedback-mekanisme i overensstemmelse med artikel 16e, før den bliver en deltagende national centralbank på den dato, der fremgår af bilag IV. Den nationale centralbank anvender udelukkende de data, der er modtaget fra ECB, med henblik på at teste de ordninger, der er henvist til i artikel 16b, litra b), inden gennemførelsen af sådanne ordninger på den dato, hvor den bliver en deltagende national centralbank i overensstemmelse med artikel 16e, stk. 9.

2.   ECB overfører et datasæt for feedback-mekanismen til hver modtagende national centralbank gennem regelmæssige overførsler umiddelbart efter frembringelsen af den gyldne kopi.

3.   Hvert datasæt for feedback-mekanismen fra ECB, der overføres gennem en fast overførsel, må kun vedrøre instrumenter, hvor mindst én debitor er en juridisk enhed eller er en del af en juridisk enhed, der opfylder en af følgende betingelser:

| a) | debitoren er resident i den modtagende nationale centralbanks medlemsstat, og de data om kreditter, der vedrører den, indberettes til ECB af mindst én anden deltagende national centralbank |
| --- | --- |

a)

debitoren er resident i den modtagende nationale centralbanks medlemsstat, og de data om kreditter, der vedrører den, indberettes til ECB af mindst én anden deltagende national centralbank

| b) | debitoren er ikke resident i den modtagende nationale centralbanks medlemsstat, og de data om kreditter, der vedrører den, indberettes til ECB af både den modtagende nationale centralbank og mindst én anden deltagende national centralbank |
| --- | --- |

b)

debitoren er ikke resident i den modtagende nationale centralbanks medlemsstat, og de data om kreditter, der vedrører den, indberettes til ECB af både den modtagende nationale centralbank og mindst én anden deltagende national centralbank

| c) | debitoren er part i et instrument, der er udstedt af eller med en rapporterende medlemsstats udenlandske filial, hvis den pågældende rapporterende medlemsstats udenlandske filial eller hovedkontoret for den pågældende rapporterende medlemsstats udenlandske filial er resident i den modtagende nationale centralbanks medlemsstat, og data om kreditter og referencedata om modparter, der vedrører den, indberettes til ECB af en anden national centralbank, som i henhold til artikel 6 er ansvarlig for indberetningen af den rapporterende medlemsstats udenlandske filials data om kreditter og referencedata til ECB. |
| --- | --- |

c)

debitoren er part i et instrument, der er udstedt af eller med en rapporterende medlemsstats udenlandske filial, hvis den pågældende rapporterende medlemsstats udenlandske filial eller hovedkontoret for den pågældende rapporterende medlemsstats udenlandske filial er resident i den modtagende nationale centralbanks medlemsstat, og data om kreditter og referencedata om modparter, der vedrører den, indberettes til ECB af en anden national centralbank, som i henhold til artikel 6 er ansvarlig for indberetningen af den rapporterende medlemsstats udenlandske filials data om kreditter og referencedata til ECB.

4.   ECB overfører alle modtagne revisioner vedrørende oplysninger, der tidligere var medtaget i faste overførsler, til de modtagende nationale centralbanker i overensstemmelse med revisionspolitikken som omhandlet i punkt 4 i bilag V til forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13).

5.   En deltagende national centralbank kan sende ECB en ad hoc-anmodning vedrørende en potentiel debitor, som har ansøgt om et instrument til en rapporteringsenhed eller en af deres observerede aktører, som er resident i den medlemsstat, hvor den anmodende deltagende nationale centralbank er beliggende.

6.   ECB overfører datasættet for feedback-mekanismen fra ECB vedrørende den relevante potentielle debitor til den anmodende deltagende nationale centralbank som svar på en ad hoc-anmodning, forudsat at ad hoc-anmodningen vedrører en potentiel debitor, hvis data indberettes til ECB.

7.   ECB besvarer ad hoc-anmodningen ved udgangen af den arbejdsdag, der følger efter den dag, hvor ad hoc-anmodningen blev modtaget.

8.   ECB sikrer, at de oplysninger, der overføres i henhold til denne artikel, er de samme som dem, der overføres af de nationale centralbanker til ECB, og at de oplysninger, der overføres til den enkelte modtagende nationale centralbank, kun henviser til instrumenterne vedrørende debitorer eller potentielle debitorer, der er præciseret i stk. 3 eller 5.

Artikel 16e

Dataudveksling mellem de modtagende nationale centralbanker og rapporteringsenhederne og gældende begrænsninger

1.   En modtagende national centralbank har ret til at anvende de data, som er modtaget fra ECB i overensstemmelse med artikel 16d, med henblik på en feedback-mekanisme i overensstemmelse med bestemmelserne i denne artikel.

2.   En feedback-mekanisme som omhandlet i stk. 1 kan oprettes af en modtagende national centralbank med residente rapporteringsenheder, herunder små rapporteringsenheder, som er blevet indrømmet en undtagelse i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), og rapporteringsenheder, der indberetter data med begrænset indberetningshyppighed i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13).

3.   De data, der anvendes i feedback-mekanismerne, skal i hvert fald omfatte minimumsdatasættet. De data, der anvendes i feedback-mekanismerne, kan derudover omfatte data, der svarer til de variable attributter, forudsat at de modtagende nationale centralbanker ikke medtager data, der er indsamlet af andre deltagende nationale centralbanker, hvis sådanne andre deltagende nationale centralbanker ikke har samtykket til at dele sådanne data i overensstemmelse med artikel 16c.

4.   En modtagende national centralbank kan ikke stille data om kreditter eller referencedata om modparter, der ikke er omfattet af det datasæt for feedback-mekanismen fra ECB, som den har modtaget, til rådighed. De modtagende nationale centralbanker udveksler ikke de operationelle attributter med deres residente rapporteringsenheder.

5.   En deltagende national centralbank kan i en begrænset periode på instrumentniveau identificere visse oplysninger, der ikke kan anvendes med henblik på feedback-mekanismen, på grund af begrænsninger i national lovgivning eller oplysningernes kvalitet. De data, som ECB overfører til de modtagende nationale centralbanker, skal omfatte en sådan identifikation. En modtagende national centralbank må ikke medtage de identificerede oplysninger i feedback-mekanismerne til sine residente rapporteringsenheder.

6.   De data, der er indsamlet af de nationale centralbanker, som ikke deltager i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen, må ikke anvendes af de deltagende nationale centralbanker med henblik på at etablere eller opretholde en feedback-mekanisme, undtagen i overensstemmelse med artikel 11, stk. 5, i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), hvor det skønnes, at adgang med henblik på sådanne formål ikke nægtes af en ikke-deltagende national centralbank i henhold til artikel 6, stk. 5, eller hvis dataene omhandler en institutionel enhed i en rapporteringsenhed, der er etableret i en rapporterende medlemsstat, som altid kan anvendes til feedback-mekanismer af den relevante nationale centralbank, uanset hvor den institutionelle enhed er resident.

7.   En modtagende national centralbank kan udveksle de data, der er modtaget fra ECB i overensstemmelse med denne artikel, med de residente rapporteringsenheder. Den kan levere data med samme detaljeringsgrad som dataindberetningen fra ECB eller på et mere aggregeret niveau.

8.   Når de modtagende nationale centralbanker leverer feedback-mekanismer til rapporteringsenhederne, skal de sikre, at de observerede enheder, rapporteringsenheder, kreditorer, eksponeringsleverende kreditinstitutter og administratorer, om hvilke ECB har fremsendt oplysninger til de modtagende nationale centralbanker, ikke kan identificeres.

9.   De modtagende nationale centralbanker skal behandle oplysninger, der er modtaget fra ECB, i overensstemmelse med den nationale lovgivning om datafortrolighed og artikel 8-8c i forordning (EF) nr. 2533/98.

10.   En modtagende national centralbank underretter i henhold til artikel 11 i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) sin residente rapporteringspopulation om, at:

| a) | rapporteringsenhederne udelukkende skal anvende en undergruppe af de data om kreditter og referencedata om modparter, der er modtaget via feedback-mekanismerne og indsamlet af andre deltagende nationale centralbanker, til forvaltning af kreditrisikoen og forbedring af kvaliteten af de kreditoplysninger, de har til rådighed hvad angår eksisterende eller potentielle instrumenter |
| --- | --- |

a)

rapporteringsenhederne udelukkende skal anvende en undergruppe af de data om kreditter og referencedata om modparter, der er modtaget via feedback-mekanismerne og indsamlet af andre deltagende nationale centralbanker, til forvaltning af kreditrisikoen og forbedring af kvaliteten af de kreditoplysninger, de har til rådighed hvad angår eksisterende eller potentielle instrumenter

| b) | det er forbudt for rapporteringsenheder at udveksle en undergruppe af de data, der er omhandlet i litra a) med andre parter eller kommercielle leverandører, undtagen hvis deling af data med tjenesteudbydere er tilladt i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) |
| --- | --- |

b)

det er forbudt for rapporteringsenheder at udveksle en undergruppe af de data, der er omhandlet i litra a) med andre parter eller kommercielle leverandører, undtagen hvis deling af data med tjenesteudbydere er tilladt i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13)

| c) | med forbehold af en national centralbanks beføjelse til at give en rapporteringsenhed adgang til specifikke data om kreditter gennem en feedback-mekanisme, kan en sådan adgang nægtes midlertidigt, hvis rapporteringsenheden ikke har opfyldt sine egne statistiske indberetningsforpligtelser i henhold til forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), navnlig med hensyn til datakvalitet og -nøjagtighed, eller hvis rapporteringsenheden ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til litra a) eller b). I sådanne tilfælde skal den modtagende nationale centralbank underrette rapporteringsenheden om, at dens adgang til feedback-mekanismen er stillet i bero, og |
| --- | --- |

c)

med forbehold af en national centralbanks beføjelse til at give en rapporteringsenhed adgang til specifikke data om kreditter gennem en feedback-mekanisme, kan en sådan adgang nægtes midlertidigt, hvis rapporteringsenheden ikke har opfyldt sine egne statistiske indberetningsforpligtelser i henhold til forordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), navnlig med hensyn til datakvalitet og -nøjagtighed, eller hvis rapporteringsenheden ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til litra a) eller b). I sådanne tilfælde skal den modtagende nationale centralbank underrette rapporteringsenheden om, at dens adgang til feedback-mekanismen er stillet i bero, og

| d) | rapporteringsenhederne skal beskytte fortroligheden af den undergruppe af data, der er omhandlet i litra a), i overensstemmelse med bedste praksis og i henhold til gældende national lovgivning og EU-lovgivning. |
| --- | --- |

d)

rapporteringsenhederne skal beskytte fortroligheden af den undergruppe af data, der er omhandlet i litra a), i overensstemmelse med bedste praksis og i henhold til gældende national lovgivning og EU-lovgivning.

Artikel 16f

De deltagende nationale centralbankers ansvar for at give adgang til dataene

1.   En modtagende national centralbank er eneansvarlig for at oprette en feedback-mekanisme eller andre informationstjenester fra centrale kreditregistre til rapporteringsenheder, herunder proceduren for at give rapporteringsenhederne adgang til data og sikre rapporteringsenhedernes overholdelse af kravene i artikel 16e.

2.   Hvis juridiske enheder eller dele af juridiske enheder, for hvilke der er indberettet data om kreditter, har ret til at få adgang til sådanne data, eller kræver berigtigelse og/eller sletning af sådanne data, herunder hvis sådanne data gives til rapporteringsenheder med henblik på en feedback-mekanisme eller en anden informationstjeneste fra det relevante centrale kreditregister, skal den relevante nationale centralbank gennemføre procedurer til at a) give adgang til dataene, b) kræve, at ukorrekte data berigtiges af rapporteringsenhederne, og c) give meddelelse til de rapporteringsenheder, som oplysningerne er blevet udvekslet med.

3.   For så vidt angår anmodninger vedrørende oplysninger, der indgår i feedback-mekanismerne, og som er afledt af den dataoverførsel, der foretages af en anden national centralbank, kontakter den nationale centralbank, der modtager anmodningerne, den nationale centralbank, der har overført dataene til ECB, og samarbejder om at undersøge oplysningernes rigtighed og forberede svaret på debitors krav.«

| (5) | Teksten i bilag I til denne retningslinje tilføjes som bilag III til retningslinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38). |
| --- | --- |

(5)

Teksten i bilag I til denne retningslinje tilføjes som bilag III til retningslinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38).

| (6) | Teksten i bilag II til denne retningslinje tilføjes som bilag IV til retningslinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38). |
| --- | --- |

(6)

Teksten i bilag II til denne retningslinje tilføjes som bilag IV til retningslinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38).

Artikel 2

Virkning

1.   Denne retningslinje får virkning på den dato, hvor den meddeles de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta.

2.   Centralbankerne i Eurosystemet skal opfylde denne retningslinje fra den 1. april 2020.

Artikel 3

Adressater

Denne retningslinje er rettet til alle centralbanker i Eurosystemet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 21. februar 2020.

For ECB's Styrelsesråd

Formand for ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2016/867 af 18. maj 2016 om indsamling af granulære data om kreditter og kreditrisici (ECB/2016/13) (EUT L 144 af 1.6.2016, s. 44).

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8).

2

(3)  Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2017/2335 af 23. november 2017 om procedurerne for indsamling af granulære data om kreditter og kreditrisici (ECB/2017/38) (EUT L 333 af 15.12.2017, s. 66).

3

---

BILAG I

»BILAG III

Dataattributter med henblik på feedback-mekanismer

| Dataattributter, der indgår i de datasæt, som ECB overfører i overensstemmelse med artikel 16d, og ordninger for udveksling af data med henblik på at levere feedback-mekanismer til rapporteringsenhederne |
| --- |
| Dataattributter | Datasæt (minimum eller feedback-mekanismen fra ECB (1)) | Deltagende nationale centralbanker (2), der ikke samtykker til udveksling af data i henhold til artikel 16c, stk. 1. |
| Referencedata
   (*1) |
| Den nationale centralbanks land | Minimumsdatasæt | Ikke relevant |
| Kreditors land | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | ES samtykker ikke til udveksling |
| Debitor: Navn | Minimumsdatasæt | Ikke relevant |
| Debitor: Identifikator for juridisk enhed (LEI) | Minimumsdatasæt | Ikke relevant |
| Debitor: land | Minimumsdatasæt | Ikke relevant |
| Identifikator for hovedkontor | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for det øverste moderselskab | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | IT samtykker ikke til udveksling |
| Juridisk form | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Institutionel sektor | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Status for retssag og dato for indledning af retssag | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | SK og ES samtykker ikke til udveksling af begge attributter
  AT samtykker ikke til udveksling af begge attributter, hvis de henviser til »andre retlige foranstaltninger« |
| Data om instrumenter |
| Identifikator for observeret enhed
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for kontrakt
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for instrument
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Instrumenttype | Minimumsdatasæt | Ikke relevant |
| Valuta | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | AT samtykker ikke til udveksling |
| Startdato | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | AT og ES samtykker ikke til udveksling |
| Forvaltet instrument
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | AT samtykker ikke til udveksling af data, der vedrører instrumenter, for hvilke værdien af denne attribut er »forvaltet instrument«, dvs. for instrumenter, der opbevares hos en forvalter, som indberettes af (observeret) rapporteringsenhed, der ikke er instrumentets kreditor. |
| Juridisk endelig forfaldsdato | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | AT og ES samtykker ikke til udveksling |
| Engagementsbeløb ved startdato | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Formål | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | AT samtykker ikke til udveksling |
| Regres
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | AT samtykker ikke til udveksling af nogen data, der vedrører instrumenter af typen »tilgodehavender fra salg«, når værdien af denne attribut er »ingen regres«.
  PT samtykker ikke til udveksling af nogen data, der vedrører factoringinstrumenter, når attributten er »ingen regres«, og attributten »restancer« er 0 eller eksisterer, men har været i restance i under 90 dage. |
| Finansielle data |
| Identifikator for observeret enhed
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for kontrakt
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for instrument
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Udestående nominelt beløb | Minimumsdatasæt | Ikke relevant |
| Ikke-balanceført beløb | Minimumsdatasæt | Ikke relevant |
| Restancer for instrumentet | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | ES samtykker ikke til udveksling af denne attribut, hvis den vedrører instrumenter, der har været i restance i under 90 dage
  AT samtykker ikke til udveksling af denne attribut, hvis den filtreres efter datoen for misligholdelse |
| Dato, hvor instrumentet er misligholdt | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | AT og ES samtykker ikke til udveksling.
  ES behandler denne attribut som en operationel attribut for at vælge instrumenter, der har været i restance i under 90 dage. |
| Overført beløb
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Påløbne renter | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Data om modpart-instrument |
| Identifikator for observeret enhed
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for kontrakt
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for instrument
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Modpartsidentifikator: kreditor, eksponeringsleverende kreditinstitut og administrator
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Modpartsidentifikator: Debitor | Minimumsdatasæt | Ikke relevant |
| Modparts rolle (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Data om solidarisk hæftelse |
| Identifikator for observeret enhed
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for kontrakt
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for instrument
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Modpartsidentifikator (3) | Minimumsdatasæt | Ikke relevant |
| Beløb omfattet af solidarisk hæftelse | Minimumsdatasæt | Ikke relevant |
| Regnskabsdata |
| Identifikator for observeret enhed
  (Operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for kontrakt
  (Operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for instrument
  (Operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Akkumulerede afskrivninger | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | AT samtykker ikke til udveksling |
| Data om modtaget afdækning |
| Identifikator for observeret enhed
  (Operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for afdækning
  (Operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for udbyder af afdækning
  (Operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Type afdækning | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | AT samtykker ikke til udveksling |
| Data om modtaget instrument-afdækning
   (4) |
| Identifikator for observeret enhed
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for kontrakt
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for instrument
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |
| Identifikator for afdækning
  (operationel attribut) | Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB | |

Dataattributter, der indgår i de datasæt, som ECB overfører i overensstemmelse med artikel 16d, og ordninger for udveksling af data med henblik på at levere feedback-mekanismer til rapporteringsenhederne

Dataattributter

Datasæt (minimum eller feedback-mekanismen fra ECB (1))

Deltagende nationale centralbanker (2), der ikke samtykker til udveksling af data i henhold til artikel 16c, stk. 1.

Referencedata
   (*1)

Den nationale centralbanks land

Minimumsdatasæt

Ikke relevant

Kreditors land

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

ES samtykker ikke til udveksling

Debitor: Navn

Minimumsdatasæt

Ikke relevant

Debitor: Identifikator for juridisk enhed (LEI)

Minimumsdatasæt

Ikke relevant

Debitor: land

Minimumsdatasæt

Ikke relevant

Identifikator for hovedkontor

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for det øverste moderselskab

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

IT samtykker ikke til udveksling

Juridisk form

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Institutionel sektor

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Status for retssag og dato for indledning af retssag

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

SK og ES samtykker ikke til udveksling af begge attributter

AT samtykker ikke til udveksling af begge attributter, hvis de henviser til »andre retlige foranstaltninger«

Data om instrumenter

Identifikator for observeret enhed

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for kontrakt

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for instrument

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Instrumenttype

Minimumsdatasæt

Ikke relevant

Valuta

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

AT samtykker ikke til udveksling

Startdato

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

AT og ES samtykker ikke til udveksling

Forvaltet instrument

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

AT samtykker ikke til udveksling af data, der vedrører instrumenter, for hvilke værdien af denne attribut er »forvaltet instrument«, dvs. for instrumenter, der opbevares hos en forvalter, som indberettes af (observeret) rapporteringsenhed, der ikke er instrumentets kreditor.

Juridisk endelig forfaldsdato

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

AT og ES samtykker ikke til udveksling

Engagementsbeløb ved startdato

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Formål

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

AT samtykker ikke til udveksling

Regres

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

AT samtykker ikke til udveksling af nogen data, der vedrører instrumenter af typen »tilgodehavender fra salg«, når værdien af denne attribut er »ingen regres«.

PT samtykker ikke til udveksling af nogen data, der vedrører factoringinstrumenter, når attributten er »ingen regres«, og attributten »restancer« er 0 eller eksisterer, men har været i restance i under 90 dage.

Finansielle data

Identifikator for observeret enhed

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for kontrakt

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for instrument

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Udestående nominelt beløb

Minimumsdatasæt

Ikke relevant

Ikke-balanceført beløb

Minimumsdatasæt

Ikke relevant

Restancer for instrumentet

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

ES samtykker ikke til udveksling af denne attribut, hvis den vedrører instrumenter, der har været i restance i under 90 dage

AT samtykker ikke til udveksling af denne attribut, hvis den filtreres efter datoen for misligholdelse

Dato, hvor instrumentet er misligholdt

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

AT og ES samtykker ikke til udveksling.

ES behandler denne attribut som en operationel attribut for at vælge instrumenter, der har været i restance i under 90 dage.

Overført beløb

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Påløbne renter

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Data om modpart-instrument

Identifikator for observeret enhed

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for kontrakt

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for instrument

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Modpartsidentifikator: kreditor, eksponeringsleverende kreditinstitut og administrator

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Modpartsidentifikator: Debitor

Minimumsdatasæt

Ikke relevant

Modparts rolle (operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Data om solidarisk hæftelse

Identifikator for observeret enhed

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for kontrakt

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for instrument

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Modpartsidentifikator (3)

Minimumsdatasæt

Ikke relevant

Beløb omfattet af solidarisk hæftelse

Minimumsdatasæt

Ikke relevant

Regnskabsdata

Identifikator for observeret enhed

(Operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for kontrakt

(Operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for instrument

(Operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Akkumulerede afskrivninger

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

AT samtykker ikke til udveksling

Data om modtaget afdækning

Identifikator for observeret enhed

(Operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for afdækning

(Operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for udbyder af afdækning

(Operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Type afdækning

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

AT samtykker ikke til udveksling

Data om modtaget instrument-afdækning
   (4)

Identifikator for observeret enhed

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for kontrakt

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for instrument

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

Identifikator for afdækning

(operationel attribut)

Datasæt for feedback-mekanismen fra ECB

---

(*1)  De nationale centralbanker udtrækker kun disse attributter fra RIAD, hvis de er markeret som »F«, som betyder fri, dvs. ikke fortrolige, og kan offentliggøres, eller »R«, som betyder, at en attribut ud over den anvendelse, der er tilladt i henhold til artikel 10, stk. 2, litra b), kan udveksles med den rapporteringsenhed, der leverede disse oplysninger, og, med forbehold af eventuelle gældende fortrolighedsbegrænsninger, med andre rapporteringsenheder, dvs. udelukkende begrænset offentliggørelse, i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2018/876 af 1. juni 2018 om registeret for data om institutter og tilknyttede enheder (RIAD) (ECB/2018/16) (EUT L 154 af 18.6.2018, s. 3).

*1

(1)  Jf. definitionerne i artikel 2.

1

(2)  De deltagende nationale centralbanker angives ved ISO-landekoden for deres medlemsstat.

2

(3)  På nationalt plan udveksler den modtagende nationale centralbank med de residente rapporteringsenheder kun meddebitorerne (identifikator og solidarisk hæftelse), der har lån til de residente rapporteringsenheder.

3

(4)  De nationale centralbanker kan anvende disse attributter til i feedback-mekanismerne at markere de instrumenter, der er knyttet til afdækningsposter.«

4

---

BILAG II

»BILAG IV

Deltagelse i rammen for AnaCredit feedback-mekanismen

De følgende nationale centralbanker anses som deltagende nationale centralbanker med henblik på denne retningslinje fra den anførte startdato for deltagelse.

Efter 1. april 2020 og inden den pågældende startdato for deltagelse modtager de nationale centralbanker datasættet for feedback-mekanismen med henblik på test i overensstemmelse med artikel 16d, stk. 1.

| Nationale centralbanker | Startdato for deltagelse |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 1. juli 2021 |
| Banco de España | 1. juli 2021 |
| Banque de France | 1. juli 2021 |
| Banca d’Italia | 1. juli 2021 |
| Oesterreichische Nationalbank | 1. juli 2021 |
| Banco de Portugal | 1. juli 2021 |
| Národná banka Slovenska | 1. juli 2021 |

Nationale centralbanker

Startdato for deltagelse

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

1. juli 2021

Banco de España

1. juli 2021

Banque de France

1. juli 2021

Banca d’Italia

1. juli 2021

Oesterreichische Nationalbank

1. juli 2021

Banco de Portugal

1. juli 2021

Národná banka Slovenska

1. juli 2021

---

Berigtigelser

| 6.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/58

---

Berigtigelse til afgørelse nr. 1/2018 truffet af Det Blandede Udvalg under Felo den 3. maj 2018 for så vidt angår vedtagelsen af dets forretningsorden 2019/1802

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 274 af 28. oktober 2019
  )

På side 15:

I stedet for:

I stedet for

»(*) Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status og er i overensstemmelse med UNSCR 1244 (1999) og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.«

læses:

læses

»(*) I overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 af 10. juni 1999.«

---